PLAN FOR CULTURE

dr.sc. Snješka Knežević/Milan Lenuci-o stotoj obljetnici smrti
2024-11-12 19:00 - 21:00 (Europe/Zagreb) | Galerija Modulor, Park Stara Trešnjevka 1, Zagreb, Grad Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Galerija Modulor ovom izložbom obilježava stotu obljetnicu smrti Milana Lenucija (30.7.1849. – 16.11.1924.), najvažnijeg urbanista doba kad se Zagreb počinje snažno prostorno razvijati nakon administrativnog ujedinjenja svojih povijesnih jurisdikcija (1850.) i sljedećih desetljeća kad u cijeloj Habsburškoj Monarhiji oficijelno i stvarno počinje modernizacija. Razdoblje u kojem Lenuci dominira u tom razvoju vremenski je obuhvaćeno 1891. godinom, kad je imenovan predstojnikom Gradskog građevnog ureda te 1913. godinom kada odlazi u mirovinu. U tom je razdoblju ostvaren projekt epohe – Donji grad, zamišljen kao središte grada te njegovo povezivanje s Kaptolom i povijesnim podgrađima (Vlaškom, Ilicom, Tkalčićevom). No planiranje i izgradnja obuhvatit će i sjeverne, mahom rezidencijalne predjele, zapadne predjele Donjega grada te regulacije postojećih industrijskih zona. Lenuci u studijama i planovima, osobito nakon premještanja potoka Medveščaka iz središta, a u sklopu gradnje kanalizacije, početkom 20. stoljeća zahvaća mnogo veće područje, napose prema istoku. U skici nove generalne regulatorne osnove 1907. godine Lenuci predstavlja Zagreb kao moderni srednjoeuropski grad. Ta je skica Lenucijevo najvažnije djelo. Iako je više vlasti nisu prihvatile prvenstveno zbog političkih, ali i financijskih razloga, Lenuci nastavlja velikim brojem detaljnih osnova razvijati svoju ideju Zagreba kao metropole.
Izložba se sastoji od foto-panoa kojima su prikazane sve postaje i sve važne osobe Lenucijeva života te izbor najvažnijih regulacija. Panoe upotpunjuje video prezentacija te izbor tekstova o Milanu Lenuciju.
Ulaz je slobodan za sve posjetitelje, a izložba se može pogledati do 29. studenog 2024. godine, radnim danom od 10 do 20 sati.
Izložba je ostvarena uz potporu Gradskog ureda za kulturu i civilno društvo te Ministarstva kulture i medija RH.

Snješka Knežević (1938.), povjesničarka umjetnosti (znanstvena savjetnica; vanjska suradnica Instituta za povijest umjetnosti u Zagrebu), prevoditeljica, novinarka. Povijest umjetnosti te njemački jezik i književnost studirala je Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, gdje je diplomirala i doktorirala te na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Münsteru.
Od 1964 do 1990. djelovala je kao urednica i komentatorica u Trećem programu Radio Zagreba i književna prevoditeljica, a od 1987. posvećuje se istraživanju i znanstvenom radu. Težišta: urbanizam i arhitektura, teorija umjetnosti i zaštita spomenika. Objavila sedam knjiga posvećenih urbanističko-arhitektonskim i kulturno-povijesnim temama Zagreba: Zrinjevac – 1873-1973. (1994.), Zagrebačka Zelena potkova (1996.), Zagrebu u središtu (2003.), Zagreb: grad, memorija art (2011.), Zagreb u škarama (2018.), Zagrebački povijesni trgovi parkovi i neke ulice (2020.) i Baština i transformacija: Zagrebački slučajevi (2024.). Autorica je publikacije Zagreb. Židovski vodič (hrv., engl. i hebr. izdanje, 2020.)
Objavila je stotinjak stručnih i znanstvenih i isto toliko publicističkih radova.
Koncipirala je i uredila knjigu Bečka škola povijesti umjetnosti (1999.). Pripremila i uredila šest knjiga iz ostavštine Milana Preloga: Prostor – vrijeme (1991.), Između antike i romanike (1994.), Studije o hrvatskoj umjetnosti (1999.);Tekstovi o Dubrovniku (2003.), Poreč – grad i spomenici (2007). i Sudbina grada (2021.) Redigirala prijevod knjige Jacob Burckhardt, Kultura renesanse u Italiji Milana Preloga (iz 1953.), opremila ga bilješkama i ilustracijama (1997.)
Uredila zbornike: Obnova Dubrovnika 1979. – 1989. (1988.; engl. izd. 1989.); Antisemitizam Holokaust Antifašizam (1996., hrv. i engl. izdanje); Dva stoljeća povijesti i kulture Židova u Zagrebu i Hrvatskoj (1998.); Radovan Miščević, Fenomen grada (2009.); Damir Krajnik, Preobrazba bastionskih utvrđenja u sjevernoj Hrvatskoj (2009.); Bruno Milić, Dvadeset i pet stoljeća urbane kulture na tlu Hrvatske (2009., obj. 2021.); Zgrada Sveučilišta u Zagrebu: postojanost i mijene (2010.); Židovski Zagreb (s Aleksanderom Laslom) (2011.); Gjuro Szabo, O Zagrebu (2012.); Zgrada Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu 1913. – 2013 (2013.); monografiju Vida Tućan (2016.); Društvo prijatelja dubrovačke starine. Povijest i rad na spomenicima kulture 1952.-2016. (2016.); Berislav Valušek, Arhitektura kao kultura (2021.); Vedran Ivanković. Supercube i vila Mosinger: Izbrisana baština (2023.)
Elaboratima i eskpertizama surađivala je s Gradskim zavodom za zaštitu spomenika kulture i prirode Zagreba, Gradskim zavodom za planiranje razvoja i zaštitu čovjekova okoliša Zagreba i Zavodom za arhitekturu Arhitektonskog fakulteta u Zagrebu. Bila je članica redakcije časopisa Arhitektura (1982.-86.) i njegovog savjeta, te redakcije časopisa Čovjek i prostor (1987.-95.). Sudjelovala u pet navrata u radu žirija Nagrade „Vladimir Nazor“ za arhitekturu te više stručnih žirija za arhitektonske natječaje. Kao gošća sudjelovala je u postdiplomskom studiju Odsjeka za povijest umjetnosti Filozofskog fakulteta i Arhitektonskog fakulteta u Zagrebu. Na potonjem je 2008. u sklopu doktorskog studija vodila izborni kolegij Baština i transformacija, a 2009. Održivost baštine – dileme zaštite. Na Trećem programu Hrvatskog radija od 2003. uređuje serijal Baština, mi i svijet.
Izbor prijevoda: Richard Wagner, Moj život (Zora, Zagreb 1966.); Peter Handke; Kaspar, radio drama, (Radio Zagreb, III. program, 1969. i izvedba u kazalištu Teatar Itd., Zagreb, 1974. te knjiga Peter Handke, Kaspar izd. Društvo hrvatskih književnih prevodilaca, 1974.); Walter Benjamin, Uz kritiku sile (Razlog 1911.); Bertolt Brecht, Izbjeglički razgovori (Teatar Itd, Zagreb, 1975.); Peter Handke, Živjeti bez poezije (Centar za kulturnu djelatnost SSO, Zagreb, 1979.); Alfred Döblin, Berlin Alexanderplatz (Liber, 1979.; ponovljeno izdanje Alfa, 1999.); Günter Grass, Limeni bubanj (Grafički zavod /Liber, Zagreb, 1981., ponovljeno izdanje, Školska knjiga, 1999.); Peter Handke, Trenutak pravog osjećaja (+ pogovor, Zora, 1987.); Günter Grass, Iz glave rođeni (+ pogovor, Grafički zavod, 1988.), Erich Hackl, Aurorin usud (Mladost, 1990.); Thomas Bernhard, Midland na Stilfsu. Da (Meandar, 2003.); Walter Benjamin, Novi anđeo (Izdanja antibarbarus, 2008.); Franz Kafka, Proces, Preobrazba i druge priče (Školska knjiga, 2012.); Walter Benjamin, Berlin devetstotih i Jednosmjerna ulica (Izdanja antibarbarus, Zagreb
(2017. + pogovor, sumarna kronologija života i djela, izbor iz sekundarne literature, popis prijevoda na hrvatski).
Sa Židovskom općinom Zagreb surađuje unatrag tridesetak u kulturnim programima i piše u njezinim glasilima, mjesečniku Ha Kol i godišnjaku Voice. Suorganizatorica je dvaju simpozija: Antisemitizam Holokaust Antifašizam (1995.) i Dva stoljeća povijesti i kulture Židova u Zagrebu i Hrvatskoj (1996.) i suurednica istoimenih zbornika. Istražila je povijest zagrebačke sinagoge, što je rezultiralo studijom Zagrebačka sinagoga (Radovi Instituta za povijest umjetnosti, 23/1999., Zagreb, 2000.) i izložbama: Zagrebačka sinagoga – reliquiae reliquiarum (Muzej Mimara, 1996. i Galerija Forum, 1997.); Sinagoga i Zagreb (Arheloški muzej, Zagreb 2001.), Blago Svete kehile Zagrebačke (Galerija ‘Ivo i Milan Steiner’ Židovske općine Zagreb, 2001.), Židovi i Zagreb (Gliptoteka HAZU, 2015.), te scenarijima za dokumetarne filmove Hrvatske televizije u režiji Mire Wolf: Zagrebačka sinagoga 1967 -1942. (1996.), Blago Svete kehile Zagrebačke (2001.), Arhitektura sinagoga (2001.) i Sjećanje na sinagoge (2001.) Sudjelovala je također u organizaciji izložaba Židovi fotografi u Hrvatskoj (Gliptoteka HAZU, 2004.) i Natječaj za Židovsku bolnicu u Zagrebu 1930/31. (Gliptoteka HAZU, Zagreb, 2005.), Židovi i Zagreb prigodom 200-e obljetnice osnutka ŽOZ (Preporodna dvorana HAZU, Zagreb, 2006.) te tri dobrotvorna koncerta pod naslovom Muzika za sinagogu u Koncertnoj dvorani Vatroslav Lisinski u Zagrebu (1996., 2002. i 2003.).
Članica je Kulturnog društva ‚Miroslav Šalom Freiberger’ i predavanjima sudjeluje na njegovoj tribini. Za mjesečnik Ha Kol napisala je seriju Traganja za prošlim, na tragu istraživanja za navedenu kulturno-povijesnu knjigu Židovski Zagreb, koji se objavljuju na t-portalu i webu Židovske općine Zagreb. Od 2010. sudjeluje u radu Šoa Akademije.
Od 2007. stalna suradnica časopisa „Zagreb moj grad”, za koji piše članke u rubrici Povijest grada. Članica je Društva povjesničara umjetnosti Hrvatske, Društva arhitekata Zagreba, Hrvatskog novinarskog društva, Društva hrvatskih književnih prevodilaca, Hrvatskog P.E.N.-a. Godine 1997. i 1998. bila je članica Upravnog odbora Instituta Otvoreno društvo Hrvatska.
Za monografiju Zagrebačka Zelena potkova dobila je Nagradu grada Zagreba za 1996. godinu; za ukupni znanstveno-istraživački rad na hrvatskoj i zagrebačkoj arhitektonskoj baštini Nagradu ‘Neven Šegvić’ Udruženja hrvatskih arhitekata za 2002. godinu; Medalju „Ivo de Natali“ Društva prijatelja dubrovačke starine 2016. za doprinos u zaštiti kulturne baštine Dubrovnika; Nagradu ‘Radovan Ivančević’ za životno djelo Društva povjesničara umjetnosti Hrvatske 2017.; Nagradu grada Zagreba za knjigu Zagrebački povijesni trgovi, parkovi i neke ulice za 2020. godinu i Nagradu Društva povjesničara umjetnosti Hrvatske za popularizaciju struke (serijal Baština, mi i svijet, koji se od 2003. emitira na Trećem program (dosad više od tisuću emisija).

Izložba Komadi kaosa Vanje Pagara u Galeriji Flora
2024-11-13 18:00 - 2024-11-23 21:00 | HDLUDU, Šetalište kralja Zvonimira 32, Dubrovnik
Izložba dokumentira fragmente radnog procesa i svakodnevnog okruženja autora, otkrivajući trenutke stvaranja u njihovoj intimnoj i nesputanoj formi.
Kroz ovu multimedijalnu kombinaciju, Pagar nam nudi djeliće svog svijeta, gdje kaos i red zajedno tvore osnovu stvaralaštva. Svaki izloženi element, bilo da je riječ o slici, skulpturi ili zvuku, djeluje kao fragment jedne veće priče koja se postepeno razotkriva svakim korakom kroz prostor. Publika nije pozvana samo da promatra gotova djela već i da osjeti proces njihovog nastanka, prolazeći kroz faze pokušaja, pogrešaka i ponovnih početaka.
Audio i video zapisi, poput osobnih bilješki, dokumentiraju umjetnikov radni prostor, njegove svakodnevne misli i zvukove koji su ga pratili. Oni prenose osjećaj nesigurnosti, ali i neprekidne potrage za onim neuhvatljivim, što često čini samu srž umjetničkog izraza. Posjetitelji time dobivaju rijedak uvid u spontanost i intuitivnost koje Pagar unosi u svoje stvaranje.
Vizualni elementi – slike i skulpture – prikazuju raznolikost njegovih izraza, od ekspresivnih boja do detalja koje prenose složene emocije. Svaki rad u sebi nosi djelić umjetnikovih unutarnjih borbi, kontrasta i trenutaka inspiracije, a zajedno formiraju slikovit mozaik jednog stvaralačkog života. Digitalni printovi, kao suvremeni odraz, dodaju dodatnu dimenziju, spajajući klasične i moderne tehnike u jednu sinergiju koja je karakteristična za Pagarov rad.
“Komadi kaosa” nisu samo izložba djela; to je iskustvo koje slavi nesavršenost i nepredvidljivost u kreativnom procesu. Vanja Pagar ovom izložbom otkriva svoj intimni svijet u kojem su kaotičnost i sklad duboko isprepleteni, pozivajući publiku da pronađe svoj smisao u kaosu ili da ga jednostavno prihvati kao suštinski dio života i umjetnosti.
(ChatGPT 2024)
Vanja Pagar
Likovni umjetnik, akademski slikar (ALU Zagreb 1992).
Uz slikarstvo, formu videa, zvuka ili fotografije koristi u različitim konstelacijama, kao jedan od elemenata multimedijalne instalacije, performansa ili projekcije. U akcijama/performansima pažnju usmjerava na kritiku društveno zadanih ponašanja i stavova.
Član je HULU Split te Hrvatske zajednice samostalnih umjetnika.

Z/K/M/: Dobro je dok umiremo po redu
2024-11-13 20:00 - 21:00, 2024-11-14 20:00 - 21:00 | Zagrebačko kazalište mladih, Teslina 7, Zagreb, grad Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autor teksta: Ivor Martinić
Redatelj: Aleksandar Švabić

INSPIRATIVNI STUDIO – ART ZA KVART
2024-11-14 08:00 - 2025-06-12 17:00 | ZAGREB
Hrvatski školski muzej predstavlja projekt ART ZA KVART kojim uvodi nove radionice za velike i male! Radionice će se održavati utorkom, četvrtkom i subotom tijekom školske godine 2024./2025., a polaznicima će nuditi mogućnosti kreativnog razvoja i izražavanja kroz zanimljive i raznolike teme radionica kao i tehnike koje će se na radionicama koristiti.
Radionice namijenjene maladima i odraslima – INSPIRATIVNI STUDIO
Hrvatski školski muzej u suradnji s Petrom Kovačić, mag. educ. art., u projektu ART ZA KVART, organizira likovno-pedagoški program INSPIRATIVNI STUDIO kojemu je cilj omogućiti sugrađanima učenje i kvalitetno provođenje slobodnog vremena. Program obuhvaća tri ciklusa likovnih radionica različitih sadržaja za poticanje kreativnosti koji polaze iz životnog iskustva, a koristit će se terapijski učinak umjetnosti. Kroz upoznavanje i istraživanje bogatih muzejskih zbirki Hrvatskog školskog muzeja ovi programi potaknut će interakciju polaznika, razmjenu iskustava i dojmova uz usvajanje novih znanja i vještina.

Književni susret: Međunarodna razmjena između Hrvatskog društva pisaca i Poljske
2024-11-14 18:30 - 20:00 | Knjižnica Marije Jurić Zagorke, Krvavi most 2, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
U suradnji s Hrvastkim društvom pisaca te u sklopu međunarodne razmjene pisaca ugostit ćemo poljsku pjesnikinju Bianku Rolando. Razgovor će moderirati Ivan Herceg uz pomoć prevoditelja s poljskog jezika Emilia Nuića, a s autoricom će se voditi razgovor o njezinom pjesničkom i općenito umjetničkom radu, poljskoj suvremenoj poeziji i poljsko-hrvatskom književnim vezama. Autorica će pročitati i više svojih pjesama koje je za ovu prigodu prevela Đurđica Čilić.
U sklopu međunarodne razmjene, ugostit ćemo poljsku pjesnikinju Bianku Rolando iz Poznanja i s njome razgovarati o njezinu pjesničkom i općenito umjetničkom radu, poljskoj suvremenoj poeziji i poljsko-hrvatskim književnim vezama. Autorica će pročitati i više svojih pjesama koje je za ovu prigodu prevela Đurđica Čilić. Događaj će moderirati Ivan Herceg uz pomoć prevoditelja s poljskog jezika Emilia Nuića.

#obliciOdRASTA
2024-11-14 19:30 - 21:00 | Galerija ULUPUH, Ilica 13, Zagreb, 10 000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Galerija ULUPUH, Ilica 13, Zagreb
#deGrowthFORMS / #obliciOdRASTA
je projekt MMiIM sekcije ULUPUHa, a sastoji se od programa, medijske produkcije i izložbe. Referira se na metode i strategije pozicioniranja u odnosu na krizu rasta (bez granica) i njenu (ne samo ekonomsku) kritiku. Odrast (Degrowth) je termin koji se koristi za politički, ekonomski i društveni pokret kao i za niz teorija koje kritiziraju paradigmu ekonomskog rasta. Cilj projekta je problematizirati i artikulirati medijaciju pojma Degrowth tj. Odrast na raznovrsne načine kroz njegovu kompleksnost i urgentnost, kako u digitalnim tako i analognim medijima.
Autor koncepta i programa: Željko Blaće za Sekciju MMiIM
Kustoski i produkcijski tim: Sanja Bachrach Krištofić, Željko Blaće, Iva-Matija Bitanga
Postav, oblikovanje plakata i promocija: studenti Sveučilišta Sjever i Sekcija za multimediju i intermediju ULUPUH-a
Posjetitelji će moći razgledati izložbu do 27. studenog u Galeriji ULUPUH, Ilica 13/1.kat, Zagreb, radnim danom od 10 do 17 sati i subotom od 10 do 13 sati. Nedjeljom i praznikom Galerija je zatvorena. Ulaz je slobodan.

GSK Kerempuh: PLJUSKA
2024-11-14 20:00 - 21:10 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
13. BOBIJEVI DANI SMIJEHA
Autor teksta: Nenad Stazić
Redatelj i autor adaptacije: Željko Königsknecht
Ovaj je tekst prije svega urnebesna komedija koja pruža glumački poligon za ostvarenje sočnih i kreativno neodoljivih uloga. Ove će se sezone izvesti u svojem osuvremenjenom ruhu, u adaptaciji Nenada Stazića i Željka Königsknechta, koji su snažna mjesta ovog djela otvorili prema što boljoj komunikaciji s našim vremenom i prostorom u kojem će se izvesti. Kao loptica koja nabuja u smrtonosnu lavinu ili zamah leptirovih krila koji uzrokuje tsunami, ova priča pokazuje i dokazuje u kakvim se dimenzijama i s kakvim posljedicama može razmahati jedan banalni pravopisni nesporazum. Kako su jezik i govor u samim temeljima svake države te su neposredni odraz njezine snage i moći, nije nikakvo čudo da s pravopisa u kratkom roku, stižemo do samog političkog vrha u kojem se ismijavaju apsurdi i žilavosti zastarjelog državničkog aparata.
Željko Königsknecht, nakon dugih 40 godina rada u matičnom kazalištu, u koje je došao na poziv osnivača i jednog od naših najvećih komediografa Fadila Hadžića, nakon svih odigranih uloga u tome istome “Jazavcu˝, odnosno, ˝Kerempuhu˝, odlučuje se napraviti remake legendarne predstave “Pljuska” za koju kaže da mu je ostala u sjećanju kao jedna od najdražih u karijeri.
Scenografkinja: Marta Crnobrnja
Kostimografkinja: Vedrana Rapić
Autor glazbe: Matija Antolić
Oblikovateljica svjetla: Dubravka Kurobasa
Asistent redatelja: Darko Stazić
Autor video materijala: Mak Vejzović
Inspicijentica: Mirela Tihava
Igraju:
Prvi referent – Željko Königsknecht
Drugi referent – Luka Petrušić
Šef – Damir Poljičak
Ministar – Dražen Čuček
Potpredsjednica – Elizabeta Kukić

Popusti na grupne posjete (10 i više osoba)
Prodaja na tel. 01/4833 645, 01/4833 646

DANI ORISA 24 Festival
2024-11-15 12:00 - 2024-11-16 17:00
Dani Orisa međunarodni su arhitektonski festival koji organizira Oris Kuća arhitekture iz Hrvatske, a održava se od 2001. godine. Svake godine okuplja više od 2000 posjetitelja – arhitekata i profesionalaca iz srodnih područja. Dosad je na Festivalu sudjelovalo gotovo 400 predavača, vrhunskih stručnjaka iz cijeloga svijeta. Ovogodišnji Dani Orisa održat će se 15. i 16. studenoga 2024. godine u Koncertnoj dvorani Vatroslava Lisinskog u Zagrebu.
PREDAVAČI:
Kengo Kuma (Japan) – dobitnik Oris nagrade za izuzetan doprinos arhitekturi
Rob Adams (Australija)
Dinko Peračić (Hrvatska)
José María de Lapuerta (Španjolska)
Nemanja Zimonjić, Ognjen Krašna – TEN (Srbija, Švicarska)
Carlos Martínez de Albornoz (Španjolska)
Vedina Babahmetović (BiH)
Matevž Zalar, Miha Munda – Elementarna (Slovenija)
Alpski kontrapost – Medprostor
Promocija knjige i razgovor o arhitekturi za obnovu života
Sudionici: Rok Žnidaršič, Carlos Martínez de Albornoz, Maruša Zorec, Maroje Mrduljaš
MODERATORI:
Mia Roth Čerina, Maroje Mrduljaš, Dinko Peračić
Pokrovitelji Festivala:
Ministarstvo kulture i medija Republike Hrvatske, Grad Zagreb, Turistička zajednica grada Zagreba, Veleposlanstvo Australije, Veleposlanstvo Španjolske, Talijanski institut za kulturu
KOTIZACIJE
65,00 EUR / REGULAR
40,00 EUR / STUDENTSKA
INFORMACIJE I PRODAJA ULAZNICA
Kontakt osoba /// Ivica Novak
Oris d.o.o.
Kralja Držislava 3, HR-10 000 Hrvatska, Zagreb
tel: + 385 1 37 78 177
e-mail: ivica@oris.hr
www.daysoforis.com
Vidimo se na Danima Orisa 24!

Radionica i predstavljanje projekta "Arthetip: Umjetnost i psihologija za osobni razvoj"- mag. art. Ivana Nikolić, prof.
2024-11-15 18:00 - 20:00 | galerija Šira, Preradovićeva 13, Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
ARThetip je umjetničko istraživački projekt koji spaja umjetnost i znanost, istok i zapad, psihologiju i vibraciju boja, tradicionalne terapijske prakse i art terapije. Esencijalno kolorističko, primarno, apstraktno slikarstvo koje ne ilustrira nego izravno komunicira s emocijom čovjeka polazište je koje nadograđuje znanost vibracije boja i psihologija arhetipova koju je razvio C. G. Jung te saznanja, učenja i tradicije koje potječu od Rudolfa Steinera i njegovog istraživanja frekvencije boja, a koja je temeljio na tradiciji i ekosustavu naših krajeva gdje je i rođen. Dva pristupa, umjetnički i znanstveni, integrirani su kroz istočnjački sustav energetskih tijela – čakri – koje ovaj koncept uz knjigu, uvezuju i kroz 108 karata. Karte i dodatna objašnjenja u knjizi pomažu pojedincima da povežu fragmentirane aspekte svoje osobnosti, čime se stvara veća cjelovitost. Rad sa čakrama kao energetskim centrima tijela te interpretacija arhetipova omogućava nam da prepoznamo različite aspekte svoje svijesti i emocija. Kroz slikarske izraze, povezujemo boje i simbole sa svojim unutarnjim stanjima, postupno stvarajući dublje razumijevanje vlastite cjelovitosti.
Vidimo se u Širi!

izložba Kritički turizam
2024-11-15 19:00 - 22:00 | HDLUDU, Šetalište kralja Zvonimira 32, Dubrovnik
Poštovani,
Hrvatsko društvo likovnih umjetnika Dubrovnik i Muzej crvene povijesti pozivaju Vas na otvorenje izložbe ‘‘Kritički turizam”, koje će se održati u petak15.11. u Galeriji Flora i 1u subotu 6.11. u Muzeju crvene povijesti, oba s početkom u 19:00 sati.
Izložba predstavlja odabir radova umjetnika koji su nastali u produkciji ili koprodukciji udruge siva) (zona, prostora suvremene i medijske umjetnosti. Kustos izložbe je Darko Fritz, a biti će prikazani radovi umjetnika: Boris Cvjetanović, Jana Dabac, Vitar Drinković, Katerina Duda, Darko Fritz, Dina Gligo i Vedran Gligo, Igor Grubić, Božena Končić Badurina, , Andreja Kulunčić, Jelena Lovrec, Maja
Marković, Edita Pecotić, Ivan Ramljak, projekt Reciplaža (Valerija Jurjević, Sanda Hančević, Darko Fritz), Ilija Šoškić, Vice Tomasović
Kritički turizam podrazumijeva kritiku neplanske turistifikacije i refleksiju njenih društvenih i estetskih konotacija. Usmjeren je prema modeliranju interdisciplinarnog kritičkog diskursa koji propituje privredno stremljenje monoekonomiji turizma u Hrvatskoj i drugdje, te njenih posljedica na kulturni, socijalni i prostorni razvoj. Izložba predstavlja odabir radova umjetnika koji su nastali u produkciji ili koprodukciji udruge siva) (zona, prostora suvremene i medijske umjetnosti iz Korčule koji se reflektiraju na razne, uglavnom negativne, posljedice turizma s naglaskom na poimanje zajedničkih dobara neke zajednice, kao što su javni prostor i infrastruktura. Umjetnici na kritički način tematiziraju turizam koristeći ih kao sredstvo za komentiranje i kritiziranje dominantnih društvenih i kulturnih praksi, stavljajući naglasak prema etikama, poetikama i politikama prostora. Njene metodologije mogu se aplicirati kao case-study na slične turističke lokacije / destinacije diljem svijeta.

Izložba “Dobri izgledi” u Galeriji Spot (15. 11.–6. 12. 2024.)
2024-11-15 19:00 - 2024-12-06 20:00
Galerija Spot i Ured za fotografiju pozivaju na otvorenje izložbe Dobri izgledi: Darko Fritz i Željko Serdarević na fotografijama Borisa Berca, Saše Burića, Paule Court, Borisa Cvjetanovića, Ozrena Drobnjaka, Rine Efendića, Zorana Filipovića, Ivana Posavca i Jane Štravsa, 1987.—1991., koje će se održati u petak, 15. 11. 2024., s početkom u 19:00 sati. Prilikom otvorenja izložbe zakazano je vodstvo i razgovor s umjetnikom Željkom Serdarevićem i kustosicom Sandrom Križić Roban. Izložba ostaje otvorena do 6. 12. 2024.

Na prvoj zajedničkoj izložbi, naslovljenoj Fotografije-izumi, Fritz i Serdarević pokazali su umjetničke radove u kojima fotografiju promišljaju kroz prizmu ready-made postupka. U prospektu izložbe pišu: “Ne posjedujemo čak ni elementarno znanje potrebno za rad u mediju fotografije. Snimanje i izradu slika obavili su drugi umjesto nas.” Amblematski rad izložbe bio je njihov portret izrađen u foto-radnji u Bitoli, obojen rukom anonimnog majstora za vojničke i spomen-fotografije. Ova “oslikana slika” otvara i postav izložbe Dobri izgledi u galeriji Spot. Njome se oslikava uzbudljivo i dosad nedovoljno istraženo razdoblje kasnih 1980-ih godina, koje u lokalnoj povijesti bilježe disperziju interesa urbane kulture. U tome su Fritz i Serdarević ostavili neizbrisiv trag, ostavši zabilježeni na fotografijama devetoro umjetnika, osobito aktivnih u to doba.
Fotografija je u umjetničkom pristupu Fritza i Serdarevića igrala dvostruku ulogu. S jedne strane su u likovnim radovima koristili foto-motive preuzete iz časopisa i knjiga, reproducirane na fotografijama velikog formata i kombinirane s raznovrsnim predmetima. S druge je fotografija bila važna komponenta osmišljene javne slike tandema. U najavama njihovih akcija, intervjuima i drugim medijskim objavama korišteni su portreti za čiju su izradu angažirali istaknute fotografe svoje generacije, čije su fotografije u velikoj mjeri obilježile spomenuto razdoblje. Od dokumentarnog, preko performativnog sve do eksperimenata u i s medijem, te nezaobilaznog koloriranja fotografija, izbor radova pokazat će neke od karakteristika krajnje zasićenog vizualnog obzora unutar kojeg su Fritz i Serdarević djelovali.
Uz obojene fotografije anonimnog snimatelja, izložba uključuje djela sedmorice hrvatskih autora – Borisa Berca, Saše Burića, Borisa Cvjetanovića, Ozrena Drobnjaka, Rina Efendića, Zorana Filipovića i Ivana Posavca, Slovenca Jane Štravsa te američke fotografkinje Paule Court. U odabiru Sandre Križić Roban, koji je nastao na temelju brojnih razgovora sa Serdarevićem i rekapitulacije vlastitih sjećanja na osobitosti koje ovi radovi prenose kroz desetljeća, najzastupljeniji su Ozren Drobnjak i Boris Berc. Dokumentirajući suradnju Fritza i Serdarevića čitavim njenim trajanjem te snimajući portrete na mjestima izvedbi njihovih akcija, Drobnjak je akumulirao opsežan i raznovrstan fotografski opus. Berc je, pak, tijekom priprema za njihov nastup u Tehničkom muzeju Nikola Tesla u Zagrebu zabilježio seriju crno-bijelih snimaka, koje je potom ručno oslikao i predstavio na samostalnoj izložbi nenamjerno “dugog trajanja” u zagrebačkom Melinu.

Paralelno s izložbom u Galeriji Spot organizirane su izložbe Podijeljeno vrijeme u kustoskoj koncepciji Martine Munivrane (7. 11. 2024.–12. 1. 2025.) te izložba Oblik vremena u galeriji Hrvatskog dizajnerskog društva u kustoskoj koncepciji Marka Goluba (22. 11.–30. 12. 2024.).
Uz izložbu Dobri izgledi, Ured za fotografiju priprema 8. svezak časopisa Fototxt, u kojem će uz izbor fotografskih radova biti objavljeni tekstovi Leonide Kovač, Marka Goluba, Sandre Križić Roban, razgovor s Borisom Bercom te Serdarevićev zapis o fenomenu nezaboravljivosti fotografije. Časopis uređuju kustosice Ureda za fotografiju Ivana Završki, Tena Starčević i Sara Mikelić.
*Naslovna fotografija: Ivan Posavec, 1988.
Realizacija izložbe i rad Ureda za fotografiju omogućeni su sredstvima Ministarstva kulture i medija RH, Grada Zagreba i Zaklade Kultura nova.

Z/K/M/: Ćelava pjevačica
2024-11-15 20:00 - 21:15, 2024-11-16 20:00 - 21:15 | Zagrebačko kazalište mladih, Teslina 7, Zagreb, grad Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autor teksta: Eugene Ionesco
Redateljica: Suzana Nikolić

GSK Kerempuh: ŠKRTAC
2024-11-15 20:00 - 22:30 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autor: J.B.P. Molière
Autor adaptacije: Tomislav Zajec
Redateljica: Dora Ruždjak Podolski
Kerempuhov Škrtac u režiji Dore Ruždjak Podolski i adaptaciji Tomislava Zajeca svjestan je istovremeno i Molièreovog komediografskog umijeća, ali i vremena u kojem ova inscenacija nastaje, te ga neprestano otvara našoj suvremenosti. Koketirajući s elementima pop kulture, stihovima dobro nam poznatim s estrade, još se dodatno naglašava situacijska komika, ali i činjenica da Molièreove likove pokreću iste strasti kao i naše suvremenike.
Spominjanjem Shakespeara, Camusa, Krleže i korištenjem drugih referentnih točki izvandramske zbilje autori predstave upravo nas upućuju na to da Molièrovo ime pripada nizu bardova koji su bespoštedno kritizirali ljudsku narav, ali i da je vrijeme Molièrovih komedija bezvremensko odnosno da ono postoji upravo u onom vremenu u kojem se njegovi komadi igraju i može se ponavljati u beskonačnost.
Scenograf: Stefano Katunar
Kostimografkinja: Barbara Bourek
Autor glazbe: Stanislav Kovačić
Oblikovatelj svjetla: Miljenko Bengez
Asistentica kostimografkinje: Karmen Polović
Inspicijentica: Ena Subotić
Koordinatorica u pripremi predstave: Jasna Rešić
Igraju:
Harpagon – Hrvoje Kečkeš
Cléante – Josip Brakus
Élise – Mirela Videk Hranjec
Valère – Filip Detelić
Mariane – Iskra Jirsak
Anselme – Vedran Mlikota / Dražen Čuček
Frosine – Linda Begonja
Jacques – Borko Perić
La Flèche – Luka Petrušić
Sudski istražitelj – Damir Poljičak
La Merluche, Simon, Sudski pisar – Karlo Mlinar

Popusti na grupne posjete (10 i više osoba)
Prodaja na tel. 01/4833 645, 01/4833 646

Cirkorama: Pošalji me cirkusom
2024-11-16 18:30 - 20:00 | Knjižnica Marije Jurić Zagorke, Krvavi most 2, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
U Knjižnici Marije Jurić Zagorke održat će se otvorenje izložbe poštanskih maraka s cirkuskim motivima pod naslovom “Pošalji me cirkusom”, nastale u sklopu međunarodne manifestacije Noć cirkusa.

Studio EXIT: SJAJNE STVARI
2024-11-16 19:00 - 20:05, 2024-11-23 19:00 - 20:05 | Studio EXIT, Gundulićeva 37/1, Zagreb, 10000
Autorski tim:

Tekst: Duncan Macmillan u koautorstvu s Jonnyem Donahoeom
Režija: Matko Raguž
Igra: Filip Križan
Glazba: Matija Antolić

O predstavi:

„Imaš 7 godina. Mama je u bolnici. Otac kaže da je ona učinila nešto glupo. Majka ne može naći razlog za sreću. Ti počinješ zapisivati sve što ti padne na pamet, a što bi bilo vrijedno življenja. I tu listu ostavljaš na njenom jastuku. Znaš da je čitala, jer je korigirala pogrešno napisane riječi.“
Radi se o toploj i dirljivoj ispovijesti čovjeka koji igra sebe od sedmogodišnjeg dječaka pa do odrasle dobi te njegovoj želji da pomogne majci koja pati od depresije. Može li joj tisuću razloga za sreću pomoći da se iz nje izvuče?
Duncan Macmillan nagrađivani je britanski dramatičar i scenarist. Neke od njegovih najpoznatijih drama su Lungs (postavljena i u Teatru EXIT 2016. godine), People, Places and things i Every brillliant thing.

GSK Kerempuh: SMRT NA DOPUSTU
2024-11-16 20:00 - 21:10 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
NOĆ KAZALIŠTA 2024.
sve ulaznice 8,00€
Po romanu J.Saramaga ‘Kolebanje smrti’
Redatelj: Kokan. Mladenović
U jednoj neimenovanoj državi na sedam mjeseci prestane postojati – smrt. Premda nestanak smrti isprva zvuči kao idealna situacija, svježe besmrtan narod ubrzo se mora nositi sa krizom zdravstva, ekonomije, pojavom kriminalnih organizacija i prijetnjama susjednih država. Ljudi i dalje normalno stare i oboljevaju, ali bez smrti samo se gomilaju na granici života, a i na granici države. Razotkrivaju se i igre moći vlade, Crkve i monarhije te njihovi prljavi poslovi. O državi se ne zna mnogo i tako ove uvijek relevantne teme postaju univerzalno primjenjive na bilo koje područje i povijesno razdoblje.
Autorska predstava „Smrt na dopustu“ nije izravna adaptacija Saramagova romana, već je kroz rad redatelja Kokana Mladenovića s ansamblom Kerempuha poprimila kontekst regionalnih prilika i tema kojima smo svakodnevno izloženi, zadržavajući Saramagovu neodređenost i satirični odmak. Dok se u romanu takva vrsta odmaka postiže autorovom osobitom vrstom pripovijedanja te brižljivo odabranim motivima oko kojih plete mrežu situacija, u našoj se predstavi taj isti dojam ostvaruje drugim sredstvima. Neka od njih su brechtovska gluma, pjesme i humor koji, osim iz komičnih situacija, proizlazi i iz britkih i svevremenskih dijaloga po uzoru na velikane komedije Groucha Marxa i Woodyja Allena.
Dramaturginja: Dora Delbianco
Autori adaptacije: Kokan Mladenović, Dora Delbianco, Mirta Mikloušić i ansambl predstave
Autor tekstova pjesama: Kokan Mladenović
Scenografkinja: Irena Kraljić
Kostimografkinja: Marita Ćopo
Scenski pokret: Pravdan Devlahović
Autorica glazbe: Irena Popović Dragović
Korepetitori: Viktor Čižić/Ana Krajnović (klavir)
Oblikovatelj svjetla: Martin Šatović
Suradnik za mađioničarske trikove: Domagoj Ivanković
Asistentica redatelja: Mirta Mikloušić
Asistentica dramaturginje: Adela Kulenović
Asistentica kostimografkinje: Katarina Božičević
Inspicijentica: Ena Subotić
U predstavi uživo sudjeluju glazbenici Franka Margeta (violončelo) i Viktor Čižić/Ana Krajnović (klavir)
Korišteno je izdanje ˝Kolebanje smrti˝ Joséa Saramaga u prijevodu Deana Trdaka i izdanju VBZ-a iz 2009. godine.
Igraju:
Smrt – Josipa Anković
Violončelist – Borko Perić
Premijer – Vilim Matula
Prijestolonasljednik – Hrvoje Kečkeš
Kardinal, veleposlanik, glavni ravnatelj televizije – Tarik Filipović
Glavna urednica, intendantica – Mia Begović
Dirigentica, veleposlanica – Ines Bojanić
Predstavnica maphije, ministrica informiranja i veza, ministrica turizma – Ana Maras Harmander
Nova intendantica, ministrica zdravstva – Mirela Videk Hranjec
Asistent glavne urednice, državni tajnik – Karlo Mlinar
Grobar, veleposlanik – Filip Detelić

GK Žar ptica: Bornin vremeplov
2024-11-17 11:00 - 12:10 | Gradsko kazalište Žar ptica, Bijenička 97, Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Bornin vremeplov predstava je o želji koja pokreće život, o odlučnosti koja ustrajava unatoč sumnjama i strahovima, o mašti koja nadilazi svakodnevicu i stvara nove svjetove, o ljubavi koja je povezanost i suština, koja otvara, stvara i podržava.
Borna je dječak koji je odlučio napraviti vremeplov kojim bi se vratio u prošlost da bi još jednom zagrlio tatu – u vrijeme kada je njegov otac još bio živ. Na neočekivanom putovanju vremeplovom, u pratnji prijateljice Nike, stroj će pogoditi grom i zaustaviti ih u zagrebačkim osamdesetim godinama prošlog stoljeća kada je Bornin tata imao godina koliko i desetogodišnji vremeplovac Borna.
Neplanirana situacija otkriva zagrebačka djetinjstva današnjih roditelja (čak i djedova i baka) u avanturama tadašnjih dječaka i djevojčica, u vremenu prije digitalnog. Napeta i emotivna dječja pustolovina spoj je autobiografije i kreativnosti pisca knjige Bornin vremeplov, Krešimira Butkovića, koji je kao sedamnaestogodišnjak nakon teške ozljede ostao u kolicima. Od tog vremena počeo je pisati i objavljivati brojne priče od kojih je jedna i Bornin vremeplov, inspirirana stvarnim događajem iz njegova života.
Jedne je noći Krešin brat blizanac, Tomislav, mirno preminuo u snu. Tomislav je bio tata i malog Borne koji je, zajedno sa svojim stricem, Krešom pokrenuo ideju koja će postati knjiga, a sada i predstava. Priče su utjeha, kaže Krešo u predstavi, i istina je, priče tješe i tako otvaraju nove perspektive i tijekove stvarajući nove živote. Što ako je svako ograničenje, kakogod izgledalo, zapravo izvor inspiracije, poziv na kreativnost i ulaz u prostor beskonačnih mogućnosti? Što ako svaku situaciju, pa i onu najtežu, možemo doživjeti kao početak drugačijeg života koji donosi neočekivanu ljubav i ljepotu?
Sve je moguće! – reći će Borna na kraju predstave, što je i snažni duh vremena u kojem živimo. Više nego ikada pozvani smo pogledati ograničenja kao mjesta inspiracije, mogućnosti, rasta i razvoja na putovanju Života. A kada bismo se otvorili više jedni prema drugima i podijelili svoje priče, stvorili bismo prostor sigurnosti, zajedništva, međusobne utjehe, radosti i mira.
Nina Skorup, autorica dramatizacije i dramaturginja
Autor: Krešimir Butković
Režija: Ivan Leo Lemo
Igraju: Ana-Marija Vrdoljak, Ante Krstulović, Berislav Tomičić, Dunja Fajdić, Petar Atanasoski, Vini Jurčić, Matej Đurđević, Filip Sever

Z/K/M/: Jezik kopačke
2024-11-19 19:00 - 21:45, 2024-11-20 19:00 - 21:45, 2024-11-21 19:00 - 21:45 | Zagrebačko kazalište mladih, Teslina 7, Zagreb, grad Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autori teksta: Ivan Ergić i Filip Grujić
Redatelj: Borut Šeparović

Otvorenje samostalne izložbe Tea Kiša “Tok”
2024-11-20 19:00 - 2024-12-02 22:00 | galerija Šira, Preradovićeva 13, Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Zadovoljstvo nam je pozvati Vas na otvorenje samostalne izložbe Tea Kiša pod nazivom “Tok”, u srijedu, 20.11. 2024. u 19 h, u galeriju Šira.
Iz predgovora izložbe:
“U ciklusu radova pod nazivom “Tok”, dokumentiram slobodan tok misli četvero ispitanika. U tom ogoljenom trenutku na površinu izlazi ekstrakt unutrašnjeg monologa koji je dokumentiran u zvučnom zapisu te kasnije prepisan u transkript. Iščitani sadržaj iz spontanog govora, prikazan je u slikama i crtežima kroz likovnu interpretaciju umjetnika. Cilj ovog ciklusa je prikazati gustoću i ono najzanimljivije, nepredvidljivost misli.”
Teo Kiš

Životopis:
Teo Kiš rođen je 11. svibnja 1998. godine u Zagrebu. Završio je Školu primijenjene umjetnosti i dizajna u Zagrebu te je 2023. godine diplomirao na Akademiji likovnih umjetnosti, na Grafičkom odsjeku. Prilikom dovršetka preddiplomskog studija dobio je pohvalu Ademijskog vijeća “Summa Cum Laude”, a za dovršetak diplomskog studija pohvalu “Cum Laude”. Imao je pet samostalnih (Knjižnica Savski Gaj 2018., Lauba 2020., Lauba 2021., Lauba 2023. i Galerija Kraluš, Sv. Ivan Zelina 2022.) i nekoliko skupnih izložbi (7. bijenale slikarstva, Palača Vranyczany (HIS) 2023., ATELIERS 33/2, Beč 2023., Galerija FLU, Beograd 2022.)

Beata Bagi: Domino br. 1
2024-11-21 08:00 - 17:00 | Knjižnica Marije Jurić Zagorke, Krvavi most 2, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Pridružite nam se na predstavljanju knjige „Domino br. 1“ spisateljice Beate Bagi koje će moderirati Rosie Kugli, urednica i izdavač, uz gošću prof. dr. sc. Zlatu Đurđević.
Ovo je treći roman autorice Beate Bagi u ciklusu kriminalističkih romana u kojima se njena junakinja Ela Klarić nalazi u ulozi detektiva amatera. Ovoga puta su Ela i njezin prijatelj Aidan u utrci s vremenom kako bi razotkrili i zaustavili međunarodni teroristički plan u Elinom rodnom gradu, Zagrebu. Istovremeno Ela se suočava s još jednim velikim i složenim problemom našeg društva, problemom nasilja nad ženama.

Radionice za odrasle 'MUZEJ KAO MUZA'
2024-11-21 17:00 - 18:30 | ZAGREB
Prijavi se na kreativne radionice i budi s nama svaki četvrtak!
Sljedeća radionica Čudesne biljke i životinje (tehnika glinamol/reljef) održava se u četvrtak 21. studenog od 17:00 do 18:30 sati u galeriji Školskog muzeja „Školica za 5“ u Hebrangovoj 5 u Zagrebu (neposredna blizina Zrinjevca). Radionice vodi Petra Kovačić, mag. educ. art. Broj mjesta je ograničen pa se što prije prijavi na email: idumbovic@hsmuzej.hr ili tel: 01 48 55 716.

Teatar EXIT: ARMAGEDONCI
2024-11-22 20:00 - 21:45 | Teatar EXIT (Ilica 208)
Autorski tim:

Tekst i režija: Sanja Milardović
Dramaturgija: Nikolina Rafaj
Igraju: Judita Franković Brdar, Sanja Milardović i Ivan Simon
Kostimografija: David Morhan
Scenografija: Sanja Milardović
Glazba: Matej Merlić
Oblikovanje svjetla: Dina Marijanović
Oblikovanje zvuka: Miroslav Piškulić
SPONZOR PROJEKTA: KAUFLAND HRVATSKA K.D.
O predstavi:

Svašta se skupi i svatko nešto trpi kad živi u rupi… to je tako, biti čovjek nije lako.
Zato dok još možeš… leti, trči, sanjaj, voli, grli, ljubi… i sa svojim vrijeme gubi.
Armagedonci su tragikomična predstava s glazbenim elementima o tri neobična lika koji su propali kroz zemlju te ostali zatočeni u malom fundusu kazališta. Ne znajući što se dogodilo, kakva ih je to katastrofa snašla i zašto nitko po njih ne dolazi danima, oni posumnjaju da je svijet snašao Armagedon. Dane provode u čekanju, nadanju da će ih netko spasiti i u svemu onome što se naizgled čini kao gubljenje vremena. Prisiljeni provoditi vrijeme zajedno ta tri, na prvu nespojiva lika, jedni drugima postaju sve, izvori najvećih frustracija i nadomjestak svega onoga što im nedostaje, a da toga možda nisu ni bili svjesni. Katastrofa ih je odvojila od svijeta, ali spojila jedne s drugima u vremenu koje je sve, samo ne izgubljeno.
Vrijeme je oduvijek najvrjednija i sveopća valuta. Kad čovjeku ponestaje vremena, on dobiva priliku ubrzano spoznati što mu je u životu zaista važno. I možda, bar nakratko, to i živjeti.

GSK Kerempuh: SOKRAT SE NE BOJI BITI ISMIJAN
2024-11-22 20:00 - 22:00 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Praizvedba
Autor teksta i redatelj: Zlatko Paković
U ovoj predstavi, čija je centralna tema pravo na satiru, pojavljuju se dva Sokrata – onaj kojeg znamo kao neusporedivu filozofsku figuru te Sokrat karakter iz Aristofanovih ˝Oblaka˝.
Izmjenjuju se prizori dvaju suprotnih žanrova, drame tragičnog mislioca osuđenog na smrt zbog vlastitog slobodoumlja i komedije koja ismijava filozofsko relativiziranje. Sve se to odvija u dinamičnom tempu i duhovitom tonu, britkom i nadasve satiričnom. Naime, poznato je kako je Sokrat toga doba bio omiljen kao duhovit mudrac, sklon trpkoj ironiji i vedrom humoru.
Prelazeći vješto iz jednog u drugi žanr, iz svijeta tragedije u svijet komedije, ova će predstava omogućiti usporedbu ta dva kazališna i životna principa. Istražit će se tako suštinska razlika između tragičkog i komičkog tipa poimanja svijeta i glumačkog predstavljanja, uz publiku koja će osjetiti svo bogatstvo razlika te uživati u doživljaju toga čina, u njihovoj brzoj smjeni, komičkog i tragičkog efekta.

Kostimografkinja: Danica Dedijer
Scenografkinja: Irena Kraljić
Autor glazbe: Nenad Kovačić i Mak Murtić
Koreograf: Branko Banković
Oblikovatelj svjetla: Martin Šatović
Inspicijentica: Mirela Tihava

Igraju:
Vilim Matula
Josip Brakus
Linda Begonja
Matija Šakoronja
Marko Makovičić
Karlo Mlinar
Josipa Anković
Jakov Zovko
Ozren Opačić
Tomislav Dunđer

Piran Days of Architecture 2024: Ethics and Responsibility
2024-11-23 10:00 - 19:00 | Avditorij Portoroz, Sencna pot 8A, Portoroz, 6320, Slovenia
The theme of international architectural conference Piran Days of Architecture 2024 is Ethics and Responsibility.
Piran Days of Architecture (PIDA) is an international architectural conference with one of the longest traditions in the world.
The aim of the conference is to evaluate the social architectural situation and to present the most progressive and innovative ideas of contemporary architectural and spatial production which preserve cultural identity and diversity through the understanding and respect for the geographical and cultural context.
PIDA conference is traditionally accompanied by several architectural events. Among them, the most important is the exhibition for the prestigious international Piranesi Award, with opening after the PIDA conference.
Ethics and Responsibility
A constant presence in our lives, crises serve as a reminder that there are limits to our living environment. Changes in space, both as natural processes and as human interventions, carry long-term consequences impacting the quality of people’s lives. The ideology of neoliberalism, founded on individualism and selfishness while promoting competition and greed, is the mark of our time. As much is also reflected in space, seen by many as an opportunity for extraordinary financial gain first and foremost. The architects of Modernism strove for a different, more just world that would ensure decent living conditions for everyone, not just for the privileged elite. As a result, their architecture was a synonym for optimism, solidarity, and universal progress, while contemporary architecture is shaping to be a material expression of the increasing inequality. The drastic loss of respect suffered by the architectural profession in recent decades is therefore understandable. Art and architecture are more important today than they have ever been before. But only when they adopt an ethical stance to challenge the mentality which puts profit before people.
Aleš Vodopivec
translation to English: Sašo Podobnik
Lecturers
› Aleš Vodopivec, Slovenia
› Marta Peris, José Toral, Peris + Toral Architects, Spain
› Anja Vidic, Jure Grohar, Vidic Grohar arhitekti, Slovenia
› students, FA Ljubljana
› Zsolt Gunther, 3H Architects/3H ÉPÍTÉSZIRODA, Hungary
› András Pálffy, Jaborneg&Pálffy, Austria
› Marina Tabassum, Marina Tabassum Architects, Bangladesh
Please, note that number of seats in Auditorium is limited. We kindly suggest visitors to reserve the entrance to the conference by buying the ticket in advance. In case of the sold-out conference the entrance priority will be given to pre-payed tickets.
Honorary patron of 41st PIDA is Anna Ramos, director of Fundació Mies van der Rohe.
More about PIDA conference and Piranesi Award is at www.pida.si.

Teatar EXIT: KOMIK MOTION
2024-11-23 20:00 - 21:15 | Teatar EXIT (Ilica 208)
KOMIK MOTION
Autorski tim:

Redatelj: David Shiner
Asistent redatelja: Ivan Đuričić
Izvođači: David Shiner, Iva Peter Dragan, Ivan Đuričić, Iskra Jirsak, Domagoj Ivanković, Irena Tereza Prpić/Nikolina Majdak, Bojan Ban
Produkcija: Teatar EXIT, Triko Cirkus Teatar i Ivan Đuričić

O predstavi:
godini kada slavi 30. obljetnicu rada, Teatar EXIT udružio se s Triko Cirkus Teatrom i samostalnim umjetnikom Ivanom Đuričićem kako bi postavio projekt s jednim od najvećih živućih kazališnih klauna na svijetu i redateljem Davidom Shinerom.
Projekt Komik Motion predstava je neverbalnog kazališta u čijem je središtu kazališni klaun. Pričajući priču isključivo pokretom i zvukom, kroz niz naoko nepovezanih situacija, s plejadom različitih likova, autor i izvođači publiku nasmijavaju, dovode do suza, ali i do propitkivanja različitih elemenata vlastitog života i ljudske prirode općenito. Većina scena nastaje tijekom radnog procesa iz improvizacija, u suradnji autora i izvođača, no u predstavu su uključene i neke rutine Davida Shinera koje su bile sastavni dio predstava Cirque du Soleila i Shinerovih brodvejskih predstava. Tako će zagrebačka publika, uz novi materijal, u ovoj predstavi imati priliku uživo vidjeti i nekoliko scena koje su obišle svjetske pozornice i dobile neke od najvećih kazališnih nagrada, uključujući i prestižnu brodvejsku nagradu Tony.

DAVID SHINER
David Shiner počeo je kao zabavljač na ulicama Pariza, a 1990. prvi put surađuje sa Cirque du Soleilom kao izvođač i jedan od autora na predstavi Nouvelle Expérience koja je proslavila tu kompaniju. Za najpoznatiji cirkus na svijetu režirao je dvije predstave. Jedna od njih je Kooza koja još uvijek igra, a kako je premijeru doživjela 2007. godine, trenutno je najdugovječnija touring predstava Cirque du Soleila. Na Broadwayu je s dugogodišnjim kazališnim partnerom Billom Irwinom postavio i igrao autorske projekte Fool Moon i Old Hats, a za prvu su dobili i prestižnu nagradu Tony. Ljubitelji mjuzikla poznaju ga po ulozi Mačka u šeširu u originalnoj brodvejskoj postavi mjuzikla Seussical. Već više godina stalni je predavač na Theater Akademie August Everding u Münchenu.
David Shiner je prvi brodvejski redatelj koji režira u Hrvatskoj od osamostaljenja 1990. godine.
