SintArt 18: Hana Miletić i Graham Kelly uz CIMO – U dijalogu s Nadom Kareš Richter i Vjenceslavom Richterom
2025-05-24 08:00 - 17:00, 2025-05-24 11:00 - 2025-08-24 16:00 (Europe/Zagreb) | Zbirka Richter, Vrhovec 38, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Ciklus povremenih izložbi SintArt održava se 15. godinu u okviru izložbene djelatnosti Zbirke Vjenceslava Richtera i Nade Kareš Richter. Nekadašnji radni prostor arhitekta i umjetnika Vjenceslava Richtera u prizemlju obiteljske kuće preuređen je početkom 2000. godine u izložbeni, s namjerom predstavljanja umjetničkih radova iz donacije, ali i novih umjetničkih istraživanja suvremenih umjetnika i umjetnica mlađe i srednje generacije. U svojim radovima oblikovanim u različitim medijima, gostujući umjetnici i umjetnice referirali su se na različita područja Richterovog stvaralaštva, od arhitektonskih projekata, umjetničkih istraživanja do teorijskih tekstova ili pak same donacije donoseći nova tumačenja, kako autorova stvaralaštva, tako i same Zbirke. Projekt SintArt proizašao je iz Richterove ideje i prijedloga da Zbirka postoji kao aktivno mjesto otvoreno istraživanjima i eksperimentu te kao prostor za kulturne sadržaje koji dijalog ostvaruju i s umjetnicama i umjetnicima, ali i s lokalnom zajednicom. Hana Miletić, u suradnji s Grahamom Kellyjem i Centrom za istraživanje mode i odijevanja (CIMO), u projektu SintArt 18 predstavlja site-specific tekstilne, prostorne, video i tekstualne intervencije u prostorima Zbirke Richter koje privremeno ili zamjenjuju određene elemente interijera, ili pak izmještaju njihove pozicije i funkcije, ali i stvoriti nove odnose i značenja između izložbenog, radnog i privatnog prostora Zbirke povezujući ih u novu interpretativnu cjelinu.
Kustosice: Morana Matković, Ana Škegro
Program je ostvaren uz podršku Grada Zagreba i Ministarstva kulture i medija RH.
Projekt je omogućen uz podršku programa Europske unije Culture Moves Europe.
Radno vrijeme Zbirke Richter: srijedom i subotom od 11 do 16 sati.
Ostalim danima u tjednu posjet je moguć uz prethodnu najavu na: richter@msu.hr

Teatar EXIT: KAKO MISLIŠ MENE NEMA?!
2025-05-24 20:00 - 22:10 | Teatar EXIT (Ilica 208)
Autorski tim:

Autorica projekta, režije i scene: Ivica Boban
Igraju: Filip Juričić, Amar Bukvić
Dramaturška suradnica i asistentica režije: Olja Lozica
O predstavi:

Kroz dva sata “nabrijane” farsične i iskrene, kalamburične i dramatične, istodobno smiješne i gorko-tužne igre, glumci putuju kroz niz svojih unutrašnjih i zamišljenih identiteta i pretvaraju ih alkemijom svoje igre u niz osoba, situacija, realnih i fantastičnih događaja koje prepoznajemo kao naše vlastite, kao stvarnost koja nas okružuje i koju u svom apsurdu, konfliktu i dramatičnosti živimo. Igrom visoke energetike, virtuoznosti i sposobnosti glumačke transformacije predstava ispituje osobne i društvene maske i kontra maske, lažne i istinske vrijednosti i granice životne i scenske realnosti i fikcije.
Ivica Boban

GSK Kerempuh: ŽENIDBA
2025-05-24 20:00 - 22:15, 2025-05-29 20:00 - 22:15 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autor: Nikolaj Vasiljevič Gogolj
Redateljica: Dora Ruždjak Podolski
Pomalo je neobičan i gotovo zaboravljen podatak da su 2009. godine, kad je širom svijeta obilježavana 200. obljetnica rođenja Nikolaja Vasiljeviča Gogolja a puno prije ratnog sukoba Ukrajine i Rusije, ove dvije države povele kulturni rat oko toga kojoj nacionalnoj književnosti Gogolj zapravo pripada.
Svojatanje pisaca i njihovih opusa činjenica je poznata i iz naše relativno nedavne prošlosti, ali ono što je zanimljivo jest da ovaj prividno nepolitičan komad koji na satirički način tematizira ženidbu kao društveni konstrukt, odjednom dobiva i svoje nesumnjivo političke reference. One se prije svega odnose na činjenicu da se kroz narativnu neuhvatljivost ovog komada prelamaju promišljanja o tretmanu i položaju žene u patrijarhalnom društvu, poziciji i definiciji braka te društvenih uzusa u koje nas se i dalje pokušava ukalupiti kako bismo pokazali što bi trebala biti prava obitelj i kako ona može utjecati na nacionalne demografske pokazatelje.
Dakle, Gogoljeva komedija samo je na prvi pogled dramska eksplikacija jednog društvenog konstrukta, ili pak stilska vježba iz poetike groteske, ili čak moguća preteča teatra apsurda. Sudbina službenika Podkolesina kojem je vlastita neodlučnost zapravo milija od braka kao i napori bračne posrednice Fjokle Ivanovne da bračnim pregovorima osigura i svoju egzistenciju samo su prve manifestacije onoga što Ženidba zapravo nosi u svojoj ideji. Izrazita aktualnost uvijek je prvi lakmus papir za određivanje svakog velikog i bezvremenskog djela, a Gogoljeva „Ženidba“ to zaista i jest u svim svojim implikacijama.

Prijevod: Zlatko Crnković
Dramaturg i autor adaptacije: Tomislav Zajec
Kostimografkinja: Barbara Bourek
Scenograf: Lovro Ivančić
Koreograf: Branko Banković
Autor glazbe: Stanislav Kovačić
Oblikovatelj svjetla: Elvis Butković
Asistentica redateljice: Maja Posavec
Autor video projekcija: Vedran Kasap

Inspicijentica: Lorena Matešić

Igraju:
Agafja Tihonovna – Anica Kontić
Arina Pantelejmonovna – Ines Bojanić
Fjokla Ivanovna – Anita Matić Delić
Potkolesin – Filip Detelić
Kočkarev – Luka Petrušić
Kajgana – Domagoj Ivanković
Anučkin – Josip Brakus
Ževakin – Dražen Čuček
Starikov – Ozren Opačić
Stjepan – Jakov Zovko
Dunjaška – Josipa Anković
Popusti na grupne posjete (10 i više osoba)
Prodaja na tel. 01/4833 645, 01/4833 646

Javna tribina: grad i promet
2025-05-27 17:30 - 20:00 | Urania, Trg E. Kvaternika 3/3, 10000 Zagreb, Trg E. Kvaternika 3/3, Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
U utorak, 27. svibnja s početkom u 17:30 sati u Uraniji – prostoru kreacije, održava se stručna javna tribina Grad i promet, koja okuplja relevantne stručnjake iz prometa, urbanizma i tehnologije s ciljem artikulacije sveobuhvatnog odgovora na aktualnu prometnu krizu Zagreba. Tribina adresira najvažnije izazove urbane mobilnosti u glavnom gradu, uključujući fragmentirani javni prijevoz, neiskorištenu željezničku infrastrukturu, prometnu neučinkovitost te prostornu nepravdu.
Zagreb je danas grad s više od 770.000 stanovnika i jednom od najnižih gustoća naseljenosti u Europi, ali i s izuzetno visokom motorizacijom – gotovo 500 osobnih vozila na 1000 stanovnika. Ova kombinacija stvara kronična zagušenja, visoke emisije stakleničkih plinova, gubitak javnog prostora i značajne ekonomske troškove. Javna tribina Grad i promet želi otvoriti prostor za dijalog o tome kako Zagreb može izgraditi održiv, dostupan i funkcionalan prometni sustav.
Sudionici:

prof. dr. sc. Marko Ševrović, predstojnik Zavoda za prometno planiranje na Fakultetu prometnih znanosti, istaknut će prometno-planerske alate za unaprjeđenje sustava i potrebne reformske zahvate za učinkovitije upravljanje mobilnošću.
Zvonimir Zelenika, inženjer i osnivač Really Cool Things, govorit će o potencijalu željeznice kao okosnice integriranog javnog prijevoza, ali i o tehničkim preprekama, poput nedostatka ključnih urbanih stajališta.
Marko Dabrović, arhitekt i partner u nagrađivanom arhitektonskom studiju 3LHD, osvrnut će se na prostorne učinke prometnih politika, uključujući degradaciju javnog prostora i potencijal pješačko-biciklističke infrastrukture kao nositelja urbanog života.

Moderatorica:
Dr. sc. Una Vidović, direktorica tvrtke Mobilita Evolva i stručnjakinja za prometno modeliranje i održivu infrastrukturu, vodit će raspravu usmjerenu na interdisciplinarne prijedloge i implementabilna rješenja.
Tematski fokus tribine uključuje:

unapređenje javnog prijevoza kroz integraciju tramvaja, autobusa i željeznice
aktivaciju park-and-ride sustava na rubovima grada
razvoj biciklističkih magistrala kroz povezane i sigurne koridore
primjenu koncepta transit-oriented developmenta (TOD) i prostornu preobrazbu brownfield zona
evaluaciju financijskih, ekoloških i socijalnih učinaka sadašnjih prometnih obrazaca

Zagreb trenutno stagnira na raskrižju prometnih politika koje se oslanjaju na zastarjele obrasce 20. stoljeća. U trenutku kad europski gradovi ulažu u dekarbonizaciju mobilnosti, pješačko-biciklističku infrastrukturu i urbano planiranje temeljem pristupačnosti, Zagreb i dalje ovisi o osobnom automobilu. Tribina Grad i promet želi pokrenuti stručnu, ali dostupnu raspravu o modelima koji mogu preoblikovati grad u smjeru funkcionalnije, zdravije i pravednije urbane budućnosti.
Događanje je besplatno, ali je broj mjesta ograničen, stoga pozivamo sve zainteresirane da se prijave na urania.hr.

GSK Kerempuh: PLJUSKA
2025-05-27 20:00 - 21:30 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autor teksta: Nenad Stazić
Redatelj i autor adaptacije: Željko Königsknecht
Ovaj je tekst prije svega urnebesna komedija koja pruža glumački poligon za ostvarenje sočnih i kreativno neodoljivih uloga. Ove će se sezone izvesti u svojem osuvremenjenom ruhu, u adaptaciji Nenada Stazića i Željka Königsknechta, koji su snažna mjesta ovog djela otvorili prema što boljoj komunikaciji s našim vremenom i prostorom u kojem će se izvesti. Kao loptica koja nabuja u smrtonosnu lavinu ili zamah leptirovih krila koji uzrokuje tsunami, ova priča pokazuje i dokazuje u kakvim se dimenzijama i s kakvim posljedicama može razmahati jedan banalni pravopisni nesporazum. Kako su jezik i govor u samim temeljima svake države te su neposredni odraz njezine snage i moći, nije nikakvo čudo da s pravopisa u kratkom roku, stižemo do samog političkog vrha u kojem se ismijavaju apsurdi i žilavosti zastarjelog državničkog aparata.
Željko Königsknecht, nakon dugih 40 godina rada u matičnom kazalištu, u koje je došao na poziv osnivača i jednog od naših najvećih komediografa Fadila Hadžića, nakon svih odigranih uloga u tome istome “Jazavcu˝, odnosno, ˝Kerempuhu˝, odlučuje se napraviti remake legendarne predstave “Pljuska” za koju kaže da mu je ostala u sjećanju kao jedna od najdražih u karijeri.
Scenografkinja: Marta Crnobrnja
Kostimografkinja: Vedrana Rapić
Autor glazbe: Matija Antolić
Oblikovateljica svjetla: Dubravka Kurobasa
Asistent redatelja: Darko Stazić
Autor video materijala: Mak Vejzović
Inspicijentica: Mirela Tihava
Igraju:
Prvi referent – Željko Königsknecht
Drugi referent – Luka Petrušić
Šef – Damir Poljičak
Ministar – Dražen Čuček
Potpredsjednica – Elizabeta Kukić
Popusti na grupne posjete (10 i više osoba)
Prodaja na tel. 01/4833 645, 01/4833 646

Kreativna Ura: Hotelski dizajn
2025-05-28 17:30 - 20:00 | Urania, Trg E. Kvaternika 3/3, 10000 Zagreb, Trg E. Kvaternika 3/3, Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Kreativna Ura: Hotelski dizajn
Urania, 28. svibnja u 17:30h
U sklopu programskog sadržaja Kreativna Ura, u srijedu, 28. svibnja u 17:30 sati u Uraniji – prostoru kreacije, održat će se predavanje posvećeno analizi i praksi hotelskog dizajna– interdisciplinarnog i višeslojnog procesa koji obuhvaća prostornu dramaturgiju, operativnu logiku, identitetsku artikulaciju i kulturološko kodiranje.
Gost predavanja je dizajner interijera Dean Franić, čiji projekt The Bristol Belgrade predstavlja jedan od najsloženijih i najambicioznijih primjera transformacije povijesne arhitekture u kontekstu suvremenog luksuznog hotelijerstva u regiji. Izvorno projektiran od strane Nikole Nestorovića između 1910. i 1912., hotel Bristol bio je simbol urbanog Beograda i dom mnogih povijesnih ličnosti. Danas, nakon višegodišnje restauracije i suradnje s Institutom za zaštitu spomenika, ponovno zauzima važno mjesto u urbanoj i kulturološkoj mapi grada.
Umjesto klasične restauracije, Franićev je pristup podrazumijevao radikalnu reinterpretaciju prostorne strukture, redefiniranje programskih zona i oblikovanje nove prostorne naracije, pri čemu je očuvana esencija izvorne arhitekture, ali kroz filter suvremenih funkcionalnih i perceptivnih zahtjeva.
U realizaciji projekta ključnu ulogu imala je tvrtka TRIKA, specijalizirana za FF&E dizajn i projektno upravljanje. Njihova direktorica Anja Filipec, zajedno s izvršnom direktoricom Tanom Gerenčer, govorit će o strateškim odlukama iza selekcije namještaja, taktilnih materijala i atmosferoloških kompozicija koje su temelj oblikovanja hotelskog interijera kao višeznačajnog prostornog iskustva. TRIKA-ina metodologija spaja preciznu projektantsku kontrolu s rafiniranim dizajnerskim senzibilitetom, stvarajući interijere koji balansiraju između reprezentacije i udobnosti, identiteta i univerzalnosti, memorije i inovacije.
Projekt The Bristol Belgrade pritom nije samo primjer sinteze arhitekture i dizajna, već i promišljanja o tome što hotel danas znači kao prostor – točka dodira javnog i privatnog, ritualnog i svakodnevnog, fizičkog i emocionalnog. Kroz arhitektonsku strategiju, hotelski dizajn funkcionira kao medij koji proizvodi iskustvo i utječe na njegovu interpretaciju – ne linearnim narativima, već prostornim sekvencama koje korisnici rekonfiguriraju vlastitim doživljajem.
Ovo predavanje otvara pitanja koja nadilaze specifični slučaj:

Kako dizajnirati prostor koji nije samo “lijep”, već funkcionalno i emocionalno artikuliran?
Gdje se uspostavlja ravnoteža između autorskog izraza i operativne efikasnosti?
Kako se gradi prostorni identitet koji je istovremeno autentičan, sofisticiran i trajan?

Ovo događanje u Uraniji – prostoru kreacije pružit će relevantan presjek metodologija, izazova i odgovornosti koje oblikuju suvremeni hotelski prostor – od arhitekture do objekta, od koncepta do svakodnevne upotrebe.
Za sve koji djeluju u područjima arhitekture, interijera, produkt dizajna, projektiranja i razvoja hotela, ovo je prilika za uvid u jedan od referentnih projekata regionalne scene – kroz perspektivu dizajnera i tima stručnjaka za opremanje hotela čiji se rad temelji na preciznosti, znanju i visokoj razini izvedbene kontrole.
Događanje je besplatno, ali je broj mjesta ograničen, stoga pozivamo sve zainteresirane da se prijave na urania.hr.

Lucia Leman: Byron i Illyricum nostrum
2025-05-28 18:00 | Knjižnica Marije Jurić Zagorke, Krvavi most 2, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Pozivamo vas na predstavljanje knjige Lucie Leman Byron i Illiricum nostrum: Suigra hrvatskog i byronskog od Byronovih Oriental Tales do Fabrijeve Smrti Vronskog.
Događaj će voditi Dora Kosorčić Januš (nakladnička kuća Srednja Europa) uz goste autoricu Luciu Leman te izv. prof. dr. sc. Martinu Domines Veliki te akademika prof. dr. sc. Borisa Senkera.

GSK Kerempuh: SVE ZBOG JEDNOG IMENA
2025-05-28 20:00 - 21:40 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autori teksta: Matthieu Delaporte & Alexandre de La Patellière
Redateljica: Saša Broz
Radnja predstave odvija se jedne večeri, na druženju obitelji i prijatelja. Sve započinje idilično, s Vincentom koji dijeli fotografiju svoje i Annine tek nedavno začete bebe. No ubrzo se dobra atmosfera drastično mijenja kada im Vincent objavi da će se dijete zvati Adolphe, što je francuski ekvivalent za Adolfa…
Ova vrhunska komedija hit je u više od 45 zemalja diljem svijeta, zahvaljujući iskričavosti dijaloga te detaljno oslikanim, vjerodostojnim i neodoljivim likovima s kojima se lako možemo poistovjetiti. Jedna od centralnih tema jest suparništvo između braće i sestara, tinjajuća ogorčenost i netrpeljivost koja se vrlo lako može razumjeti u bilo kojem okruženju.
U 90 minuta trajanja predstave nema ni sekunde pauze niti praznog hoda, pa tako protagonisti, ali ni publika, do samog kraja ne dolaze do daha. Tekst u mnogočemu asocira na Rezin komad ˝Bog masakra˝, kao i na kultni Genoveseov film ˝Perfetti sconosciuti˝ (“Potpuni stranci”).
Komad su napisali Matthieu Delaporte i Alexandre de la Patellière, a uspješno je adaptiran i za film, čiji je original također pratilo nekoliko varijanti remakea.
Pariška produkcija osvojila je šest nominacija za nagradu Molière, uključujući i onu za najbolju komediju, dvije nominacije za najboljeg sporednog glumca za Jean-Michela Dupuisa i Guillaumea de Tonquédeca, zatim za najbolju sporednu glumicu za Valérie Benguigui, najboljeg dramatičara za Matthieua Delaportea i Alexandrea de la Patellièrea i najbolju režiju za Bernarda Murata.
Prevoditeljica: Vanda Mikšić
Autorica adaptacije i dramaturginja: Dora Delbianco
Scenografkinja: Sara Haas
Kostimografkinja: Mia Popovska
Suradnica za scenski pokret: Nastasja Štefanić Kralj
Oblikovatelj svjetla: Aleksandar Čavlek
Inspicijentica: Lorena Matešić
Igraju:
Élisabeth Garaud-Larchet – Anita Matić Delić
Pierre Garaud, Élisabethin muž – Damir Poljičak
Claude Gratignol, Élisabethin prijatelj iz djetinjstva – Domagoj Ivanković
Vincent Larchet, Élisabethin brat – Borko Perić
Anna Caravati, Vincentova partnerica – Mirela Videk Hranjec
Popusti na grupne posjete (10 i više osoba)
Prodaja na tel. 01/4833 645, 01/4833 646

GSK Kerempuh: TRAŽI SE NOVI SUPRUG
2025-05-31 20:00 - 22:05 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autor: Miro Gavran
Redatelj: Željko Königsknecht
˝Traži se novi suprug˝ neobični je spoj komedije karaktera i komedije situacije te pruža brojne mogućnosti glumcima za stvaranje atraktivnih likova. Središnji je lik udovica koja odluči pomoću tarot karata i novinskog oglasa pronaći novog muža koji bi trebao zadovoljiti idealne, dakle, nemoguće kriterije. Istodobno, njezin prvi susjed, usamljeni neženja, odlučuje se napokon oženiti. Da bi osvojio njezino srce dosjeti se zamoliti za pomoć prijatelja iz djetinjstva, kojega nagovori da se javi na oglas i odglumi nekoliko prosaca koji će biti jedan gori od drugog. Miro Gavran u ovom djelu s izrazitim simpatijama oslikava prepoznatljive junake naše svakodnevice koji nastoje ostvariti svoje snove i ambicije.
Dramaturg: Željko Königsknecht
Kostimografkinja: Tanja Rodd
Scenografkinja: Nina Mia Čikeš
Autor glazbe: Mario Mirković
Oblikovateljica svjetla: Vesna Kolarec
Asistent režije: Zvonko Benić
Umjetnički savjetnik: Zoran Mužić
Oblikovanje vizualnih komunikacija: Love, Ana studio i Dario Dević
Fotografkinja: Maja Kljajić
Igraju:
Anita Matić Delić
Damir Poljičak
Željko Königsknecht
Popusti na grupne posjete (10 i više osoba)
Prodaja na tel. 01/4833 645, 01/4833 646

Večeri u Orisu: Iva Letilović i Igor Pedišić - Turanj
2025-06-02 18:00 - 20:00 | Oris House of Architecture, Kralja Držislava 3, Zagreb, 10 000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
U ponedjeljak 2. lipnja s početkom u 18 sati Iva Letilović i Igor Pedišić održat će predavanje o projektu Turanj.

Ulaz na predavanje je slobodan.

Večeri u Orisu: Vile Turris - Iva Letilović, Igor Pedišić
2025-06-02 18:00 - 21:00
U ponedjeljak, 2. lipnja 2025. u 18 sati u Oris Kući arhitekture (Kralja Držislava 3, Zagreb) u sklopu Večeri u Orisu, Iva Letilović i Igor Pedišić predstavit će projekt: Vile Turris. Moderator predavanja je Maroje Mrduljaš.

O projektu:
Stambeno naselje Turanj smješteno je na jednoj od rijetkih praznina unutar gusto izgrađenog područja naselja, predjela bez jasnog prostornog obrasca i reda. Parcela naselja omeđena je sa sjeverne strane bučnom Jadranskom magistralom, a s južne šetnicom, plažom, morem i panoramskim pogledom. Unutar zgrada ujednačenih, strogih formi, koje donose ponešto kartezijanskog reda i mirnoće u već izgrađenom okruženju, smještaju se kuće za odmor, dvojni objekti ili zgrade s četiri odvojena apartmana. Svaka stambena jedinica, bez obzira na njezinu veličinu, ima svoju punu funkcionalnost, svoj komad vanjskog prostora i pogledom dobacuje do pučine mora, neovisno je li izgrađena u prvom, zadnjem ili četvrtom redu od mora. Novom izgradnjom nije stvoren bedem koji priječi pogled s magistrale, već je izgrađena poluporozna struktura, poput čipke, koja i dalje mjestimično otvara kadrove prema moru.

O autorima:
Iva Letilović i Igor Pedišić diplomirali su na Arhitektonskom fakultetu u Zagrebu, a žive i rade u Zadru. Do 2007. godine, kada započinju suradnju u okviru arhitektonskoga ureda AB forum, djeluju unutar vlastitih arhitektonskih praksi. Aktivno su prisutni na arhitektonskoj sceni s nizom realizacija, natječaja, izložbi i projekata. Na arhitektonskim natječajima osvajaju brojne nagrade. Uz višestruke nominacije, dobitnici su mnogih strukovnih nagrada u Hrvatskoj i inozemstvu, kao što su nagrade Vladimir Kovačić, Vladimir Nazor, Bernardo Bernardi i Drago Galić, te nagrade na Trijenalu arhitekture u Bukureštu. Igor Pedišić predavao je Dizajn i vizualne komunikacije na Filozofskom fakultetu u Zadru. Iva Letilović redovita je profesorica na Fakultetu građevine, arhitekture i geodezije u Splitu. Iva Letilović i Igor Pedišić bili su selektori 59. zagrebačkog salona arhitekture.

Fotografija: Bosnić+Dorotić

Nakon zanimljivog predavanja i rasprave, ostanite na druženju u ugodnoj atmosferi, uz degustaciju vina Vinarije Kopjar!

Ulaz na predavanje je slobodan.

Vidimo se u Orisu!

Hvala našim sponzorima na podršci!

Veliki sponzori:ACOArt MetaliSecuritas

Sponzori:DaikinDracoVinarija KopjarRavagoVMD

Riječ je slika je riječ: Fantastični svijet Nikolaja Vasiljeviča Gogolja
2025-06-03 18:00 - 20:00 | Knjižnica Marije Jurić Zagorke, Krvavi most 2, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
U sklopu projekta “Riječ je slika je riječ” u Knjižnici Marije Jurić Zagorke održat će se književno-likovni razgovor “Fantastični svijet Nikolaja Vasiljeviča Gogolja” na kojem ćemo ugostiti profesora Franu Dulibića i ilustratoricu Vendi Vernić, te predstaviti nedavno objavljenu ilustriranu knjigu “Nos / Kabanica” (Mala zvona 2025.) Polazište za ovaj razgovor bit će serija ilustracija Vendi Vernić za dvije čuvene priče N. V. Gogolja, „Nos“ i „Kabanica“, a u razgovoru će sudjelovati i povjesničar umjetnosti, stručnjak za ilustraciju, prof. Frano Dulibić. Moderirat će Marija Skočibušić. Polazeći od radova koje je mlada likovna umjetnica samoinicijativno izradila inspirirajući se jednim klasikom, sudionici tribine razgovarat će o raznolikim mogućim odnosima teksta i slike, izazovima vizualizacije književnih predložaka, suvremenim trendovima u ilustraciji kod nas i u svijetu. Gogoljeve priče s ilustracijama Vendi Vernić najprije su objavljene u Čileu (Saposcat libros, 2019.), a hrvatsko izdanje objavila je naklada Mala zvona (2025.). Ilustracije iz te knjige moći će se vidjeti u izlozima i unutarnjim prostorima knjižnice.
Projekt „Riječ je slika je riječ“ uključuje osam događanja. Prvo takvo književno-likovno događanje bilo je posvećeno hrvatskoj fotografkinji Mariji Braut te popraćeno izložbom radova našeg ilustratora Dominika Vukovića. Na tribini su sudjelovali Sanja Lovrenčić i Dominik Vuković, autori slikovnice “Marija u gradovima”, a razgovor je moderirala Marija Skočibušić. Program je osmišljen tako da povezuje dva umjetnička područja, književno i likovno, koja se preklapaju u fenomenu ilustrirane knjige, a održava se uz potporu Gradskog ureda za kulturu Grada Zagreba.

DANI SATIRE u KEREMPUHU / SNG MARIBOR: ŽENE NA VLASTI
2025-06-03 20:00 - 21:40 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
predstava se izvodi s titlovima na hrvatskom jeziku
Režija: Juš Zidar
Prijevod: Maja Sunčič
Adaptacija teksta: Maša Pelko i izvedbeni tim
Dramaturginja: Maša Pelko
Scenograf: Dorian Šilec Petek
Kostimografkinja: Mia Popovska
Skladatelj: Marjan Nečak
Koreografkinja: Rosana Hribar
Lektorica: Mojca Marič
Oblikovatelj svjetla: Lev Predan Kowarski
Igraju:
Praksagora – Nataša Matjašec Rošker
Klejnareta – Ksenija Mišič
Sostrata – Maša Žilavec
Filajneta – Irena Varga
Glika – Liza Marijina
Zborovođa – Minca Lorenci
Mladić – Petja Labović
Naivac – Blaž Dolenc
Sebičnjak – Vojko Belšak
Ekipa predstave Žene na vlasti uzela je za polazišni tekst manje poznatu komediju starogrčkog komediografa Aristofana – u novom prijevodu Maje Sunčič naslovljenu kao Parlamentarke – koja je kod nas do sada bila uprizorena samo jednom (Slovensko narodno gledališče Drama Ljubljana, sezona 1964./1965., pod naslovom Žene u narodnoj skupštini).
Aristofanova izvorna ideja o ženskom preuzimanju vlasti nikako nije zamišljena kao revolucionarna, niti je, kako prevoditeljica navodi, to bila svrha komedije – njezina je funkcija „komična rasprava o stanju u državi“. Aristofanova radnja polazi iz vrlo specifičnog povijesnog razdoblja: obilježena je višedesetljetnim peloponeskim ratom, državna blagajna je opustošena, država u vrlo lošem stanju, što čini prostor i za tako apsurdan prijedlog kao što je predaja vlasti ženama. „Žensko preuzimanje vlasti bilo je za tadašnje Atenjane nešto potpuno nezamislivo, budući da žene nisu imale građanska prava i, osim u religijskom kontekstu, nisu smjele javno djelovati u ime grada“, navodi prevoditeljica.
Komedija se, dakle, bavi pitanjem što bi se dogodilo kada bi žene preuzele vlast u društvu. Središnji lik, Praksagora, okupljenim ženama predstavlja program egalitarnog društva bez privatnog vlasništva i državne kontrole, što nudi radikalan prekid s tadašnjim patrijarhalnim sustavom. Međutim, Aristofan tu ideju prikazuje kao (unaprijed osuđen i samom idejom apsurdno postavljen) neuspjeh.
Predstava Žene na vlasti, u dramatizaciji Maše Pelko i izvođačkog tima, a u režiji Juša Zidara, ističe prekid s patrijarhatom i propituje što bi značio ženski svijet bez tradicionalnih hijerarhija. Predstava istražuje ideju egalitarne zajednice utemeljene na odgovornosti pojedinca i zajedničkom dobru. „Aristofan nudi ideju u koju i danas možemo vjerovati – egalitarnu zajednicu koja rješenje svijeta polaže u ruke žena“.
Dramaturška poruka Maše Pelko dodatno naglašava da Aristofanovo polazište počiva na seksističkoj pretpostavci da su žene nesposobne za vladanje, što je danas neprihvatljivo, te je već prvo čitanje diktiralo idejne smjernice za adaptaciju. „Adaptacija se dijeli na dva segmenta: prvi je odgovor na Aristofana, pri čemu se njegovo djelo u velikoj mjeri zadržava, tražeći suvremene izvedbene, sadržajne i komične pristupe koji korespondiraju s aktualnošću. Drugi segment polazi od Aristofanove ključne kritike – da je čovjek po svojoj prirodi krajnje sebično biće, pa je svejedno tko preuzima vlast“.
Aristofanov prikaz sebičnosti središnja je prepreka uspostavi uspješnog društva: „Sebičnost je glavni uzrok političkih i ekonomskih problema Atene. Kroz komediju Aristofan ističe kako ljudski nagon za sebičnošću onemogućava bilo kakvu trajnu promjenu sustava“. U modernoj adaptaciji, pitanje sebičnosti postavlja se šire, u kontekst današnjeg društva u kojem dominira narcistička kultura.
A rješenje? „Potrebno je prerasti granice svijeta na koji smo navikli, u kojem smo se udobno smjestili i čija smo pravila usvojili, ali umjesto toga zamisliti nove strukture. Ono što u osnovi znači feministička filozofija i aktivna participacija u svijetu nije samo nešto uništiti, već prije svega – kako nešto novo izgraditi“, dramaturški zaključuje Maša Pelko u razradi Preko sebičnosti prema Drugome.

DANI SATIRE u KEREMPUHU / NP BEOGRAD: SANJAO SAM DA SAM SE PROBUDIO
2025-06-04 20:00 - 21:50 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autor: Željko Hubač
Redatelj: Dino Mustafić
Dramaturg: Đorđe Kosić
Scenograf: Jasmina Holbus
Kostimograf: Marina Medenica
Kompozitor: Irena Popović
Scenski govor: Ljiljana Mrkić Popović
Producenti: Miloš Golubović, Milorad Jovanović
Inspicijent: Sandra Rokvić
Sufler: Ljubica Raković
Korepetitor i asistent kompozitora: Ivan Mirković
Asistent redatelja i montažer video materijala: Nikola Kljajić
Asistent scenografa: Ivana Crnogorac
Asistent kostimografa: Ivana Mladenović
Likovna dorada: Ivana Mladenović, Danica Teš
Igraju:
Jovan Jovanović
Dušan Matejić
Anastasia Mandić
Suzana Lukić
Nina Nešković
Nikola Vujović
Slobodan Beštić
Riječ autora
Napisao sam komad o pozorištu, o tome koliko i kome ono znači, a kome ne, o njegovoj društvenoj poziciji, subverzivnosti, sjaju i bedi, o onome što je u njemu lepo i ružno, o strasti koja ga stvara i obesti koja ga razara, o umetničkoj sujeti i bezrezervnoj ljubavi, o snazi onih koji u njega veruju i koji mu se daju čak i kada mu ne veruju, o teatarskim utilitaristima i duhovnicima… O svim onim dragim (i ne tako dragim) pozorištnicima koji su prošetali kroz moj život u teatru i ostavili beleg, sa kojim valja živeti, a sanjati.
Čitav život sam sanjao da sam se probudio. I još uvek sanjam…
Dramu sam pisao sa ambicijom da bude što vernije ogledalo naše pozorišne stvarnosti. I svaka sličnost sa onom drugom, ovozemaljskom stvarnošću je – namerna.
Željko Hubač
Riječ redatelja
Rijetki su tekstovi domaćih pisaca koji se bave pozorištem; „Sanjao sam da sam se probudio“ je jedan od njih. Željko Hubač je kroz kaleidoskopsku dramsku strukturu postavio tekst otvorene forme koji pokreće mnoge umjetničke dileme, autorske i izvođačke, o teatru danas, u društvenom, socijalnom, estetskom, etičkom i egzistencijalnom smislu. Žanrovski disperzivan tekst koji kroz dramaturgiju snova omogućava rediteljsko-dramaturšku nadgradnju, autorefleksivnost cjelokupnog saradničkog (autorskog) i glumačkog tima gdje nam je omogućeno da se igramo, prepoznajemo sopstvenost kao dio fragilnog pozorišnog sna.
Trudili smo se da u interpretaciji Hubačeve drame publici pokažemo teatar kao društveni događaj, urbani ritual koji treba da otvara bolna i tabuizirana pitanja, da pruža doprinos umjetničkoj i društvenoj emancipaciji; kao prostor socijalnog dijaloga, mjesto različitosti i otvaranja receptivnog horizonta za nepoznato i drugačije. I na kraju, nastojali smo pokazati da i u teatarskom deiluzionizmu ima književne i scenske ljepote, svojevrsne utopije pozorišnog prostora kao paralelnog svijeta u kojem mi kao akteri proživimo dobar dio našeg životnog vijeka. Jer, na kraju krajeva, vjerujemo da teatar to sve jeste, i treba da bude; da nijedan umjetnik ne smije izgubiti nadu da njegova predstava može promijeniti tok stvari na bolje. To je nekako i definicija humanizma. Sigurno da mnoge važne i dobre predstave iz istorije pozorišta nisu mijenjale svijet, niti društvene i političke okolnosti, ali zato jesu pojedince u publici. I to je dovoljno za teatar kao jedan od civilizacijskih stubova.
Dino Mustafić

Galerij ULUPUH - Utisnuta prisutnost
2025-06-05 19:00 - 21:00 | Galerija ULUPUH, Ilica 13, Zagreb, 10 000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Ova izložba proizlazi iz udruženog promišljanja dviju umjetnica o načinima na koje se naša prisutnost manifestira na svijet oko nas: kakve tragove ostavljamo u okolišu kojeg nastanjujemo i, naposljetku, što oni govore o nama samima?” – Lucija Ečim, prilagođeno iz predgovora.
Autorice: Danijela Pičuljan, Nikolina Rodić Grgac
Kustosica izložbe: Lucija Ečim
Posjetitelji će moći razgledati izložbu od 5. lipnja do 17. lipnja u Galeriji ULUPUH, Ilica 13/1.kat, Zagreb, radnim danom od 10 do 17 sati i subotom od 10 do 13 sati. Nedjeljom i praznikom Galerija je zatvorena. Ulaz je slobodan.

DANI SATIRE u KEREMPUHU / HNK SPLIT: ROBI K./CRVENKAPA JE MRTVA
2025-06-05 20:00 - 22:00 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autor: Viktor Ivančić
Redatelj: Kokan Mladenović
Dramatizacija: Viktor Ivančić, Kokan Mladenović i Karla Leko u suradnji s ansamblom predstave
Dramaturginja: Karla Leko
Scenograf: Filip Triplat
Kostimografkinja: Aleksandra Pecić Mladenović
Glazba: Studio Bozon
Suradnica za scenski pokret: Anja Ostojić
Oblikovatelj svjetla: Branimir Bokan
Oblikovatelj tona: Damir Punda
Izvršna producentica: Ena Subotić
Inspicijentica: Sonja Dvornik
Igraju:
Dino, Dinov tata, Trogrlić – Donat Zeko
Kane Šteta, Kanin tata, Kragić – Stipe Radoja
Teica, Teicina mama, Kragićka, Crvenkapa – Andrea Mladinić
Bešo Tablet, Bešin tata, Bezmalinović, Lovac, Vozač 1, Bagerist 1 – Elvis Bošnjak
Flomić Boban, Bobanov tata,Majkl, Barba Mario, Vuk, Vozač 2, Bagerist 2 – Mijo Jurišić
Rino Sajla, Rinov Tata, Džordž, Barba Jole, Reporter – Nikša Arčanin
Lovre Direktor, Lovrin tata, Šegvić, fra Ivo, Dinov tata – Zdeslav Čotić
Pederica Sandra, Sandrina mama, Dinova mama, Plazibatka – Monika Vuco Carev
Nela Svinjogojstvo, Nelina mama, Domazetka – Tajana Jovanović
Niveska, Niveskina mama, Bezmalinovićka, Reporterka – Anastasija Jankovskaja
Istodobno duhovite, ali i analitične te precizne u seciranju apsurda hrvatske stvarnosti, Ivančićeve kolumne potentan su kazališni materijal za traženje scensko-glazbene forme u stilu splitskog Brechta. Spajajući društveni i teatarski angažman redatelja Kokana Mladenovića stvara se predstava koja će podjednako biti teatarski inventivna, društveno refleksivna i duhovita.
Robi K, Viktora Ivančića, najpoznatiji devetogodišnjak na našim prostorima, pokušava shvatiti svijet i sebe u njemu u okolnostima koje su krajnje neshvatljive zrelim i formiranim osobama, a kamoli nekome tko u život tek ulazi.
Njegov uzrast čini ga idealnim lakmusom za čitanje svih devijacija društva, a društvo je škola (sustav direktno povezan s državnim aparatom koji usmjerava nove generacije tamo gdje država hoće), obitelj (kojoj se sistem srušio na glavu i koja u svojoj disfunkcionalnoj funkcionalnosti čini sve da Robi shvati kako živi u neshvatljivo vrijeme). Društvo je Dida sa Šolte, koji živi po drugačijem vrijednosnom sustavu preuzetom iz jednog drugog sistema, koji Robiju otvara alternativni put prema prošlosti, ali ne i prema budućnosti.
Društvo je ulica, Robijeva ekipa, podjednako zbunjena svijetom u koji treba ukoračiti te hendikepirana apsurdom da ništa nije što jest i kako se predstavlja. Društvo je i ljubav, koja nije veličanstveno otkriće ranog puberteta već ima svoj pravila, etničke, socijalne i raznorazne principe koji je čine kompliciranijom nego što inače je.
Robi K, dakle, živi svoje anksiozno djetinjstvo u stalnom grču da je kriv za nešto, a taj se grč prenosi i u snove. Tamo se multiplicira do nevjerojatnih razmjera, a onda se vraća u stvarnost, apsurdniju od monitpajtonskih skečeva.
Robi će učiniti sve da dokaže kako je lojalan, dostojan i “pravi dječak na pravom mjestu”, a pokušavajući to upada iz jedne apsurdne situacije u drugu te razotkriva besmislenost, apsurdnost i hipokriziju koje čine njegov svijet. Budimo mu suputnici na tom putu, mi, ostarjeli devetogodišnjaci koji smo jednom zamišljali svijet kao bolji i pošteniji od onoga u kojem sada moramo živjeti.
Kokan Mladenović, redatelj

DANI SATIRE / GSK Kerempuh: SVE ZBOG JEDNOG IMENA
2025-06-06 20:00 - 21:40 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autori: Matthieu Delaporte i Alexandre de La Patellière
Prevoditeljica: Vanda Mikšić
Redateljica: Saša Broz
Autorica adaptacije i dramaturginja: Dora Delbianco
Scenografkinja: Sara Haas
Kostimografkinja: Mia Popovska
Suradnica za scenski pokret: Nastasja Štefanić Kralj
Izbor glazbe: Saša Broz
Glazbeni suradnik: Marin Rabadan
Oblikovatelj svjetla: Aleksandar Čavlek
Inspicijentica: Lorena Matešić

Igraju:
Élisabeth Garaud-Larchet – Anita Matić Delić
Pierre Garaud, Élisabethin muž – Damir Poljičak
Claude Gratignol, Élisabethin prijatelj iz djetinjstva – Domagoj Ivanković
Victor Larchet, Élisabethin brat – Borko Perić
Anna Caravati, Victorova partnerica – Mirela Videk Hranjec

Ova britka francuska komedija odvija se jedne večeri, u realnom vremenu, na druženju obitelji i prijatelja. Sve započinje idilično, a onda se fasade ruše nevjerojatnom brzinom i izlaze na površinu svi oni skriveni slojevi, međusobna zamjeranja i istine koje su predugo prešućivane.
Originalnog naslova ˝Prenom¨, komedija je to o frustriranom današnjem građanskom sloju te je s velikim uspjehom odigrana u više od 45 zemalja diljem svijeta, zahvaljujući iskričavom dijalogu te detaljno oslikanim, vjerodostojnim i neodoljivim likovima s kojima se lako možemo poistovjetiti. Centralne teme su suparništvo između braće i sestara, zatim bračna ogorčenost, položaj žene unutar obitelji, nejednaka podjela odgovornosti i brige o zajedničkoj djeci, kao i snažnoj netrpeljivost koja se razvija kao prirodna posljednica svih navedenih nejednakosti.
Ritam predstave je dinamičan, nema ni sekunde pauze niti praznog hoda, a protagonisti su živopisni i neodoljivi. Tekst u mnogočemu asocira na Rezin komad ˝Bog masakra˝, kao i na kultni Genoveseov film ˝Potpuni stranci˝.
Napisali su ga Matthieu Delaporte i Alexandre de la Patellière 2010., a od tada je izveden gotovo 250 puta, čime je postao klasika francuskog kazališta. 2012. je uspješno adaptiran u film koji je pogledalo tri milijuna gledatelja. Original filma također je pratilo nekoliko varijanti remakea.
Prilikom praizvedbe ˝Prenoma˝, pariška je produkcija osvojila šest nominacija za nagradu Molière, uključujući i onu za najbolju komediju, dvije nominacije za najboljeg sporednog glumca za Jean-Michela Dupuisa i Guillaumea de Tonquédeca, zatim za najbolju sporednu glumicu za Valérie Benguigui, najboljeg dramatičara za Matthieua Delaportea i Alexandrea de la Patellièrea i najbolju režiju za Bernarda Murata.

Studio EXIT: MASKE
2025-06-06 21:00 - 22:10 | Studio EXIT, Gundulićeva 37/1, Zagreb, 10000
Autorski tim:

Autor, redatelj i izvođač: Dražen Šivak
Dramaturgija: Patrik Gregurec, Karla Leko
Produkcija: Kazalište Grupa u koprodukciji s Dubrovačkim ljetnim igrama i u suradnji sa Scenom Ribnjak i Teatrom EXIT

O predstavi:
Predstava MASKE oživljavanje je tradicije commedije dell’arte i njezino približavanje široj publici. U formi predavanja, glumac na sceni objašnjava značenje maski i arhetipove koji su predstavljeni u tehnici commedije dell’arte. Putujući kroz klasičnu dramsku književnost Hrvatske i svijeta (Držić, Shakespeare, Moliere, itd.), gledatelji povezuju arhetipske priče o ljudskim odnosima te stvaraju paralele s karakterima naših suvremenika.
Predstavi je 2024. godine na 34. Festivalu hrvatske drame Marulićevi dani dodijeljena Nagrada publike za najbolju predstavu (prosječna ocjena: 4,89), a Karla Leko i Patrik Gregurec dobili su Marula za dramaturgiju predstave.

Dan Kviskoteke u galeriji Školskog - besplatan program za cijelu obitelj!
2025-06-07 10:00 - 14:00 | ZAGREB
U subotu 7. lipnja, od 10 do 14 sati, besplatno posjetite izložbu „Sjećanje na Kviskoteku“ u galeriji Školskog „Školica za 5“, Hebrangova 5, Zagreb (blizu Zrinjevca). Izložba je posvećena legendarnom TV kvizu koji je obilježio generacije, a otvorena je za sve – uključujući i vaše četveronožne prijatelje jer je Školski dog friendly!
Besplatan program još uključuje:
10:00 h – stručno vodstvo po izložba „Sjećanje na Kviskoteku“, vodi autorica izložbe Kristina Gverić, viša kustosica
10:30 – 11:30 h – muzejska radionica „Kreativni kviz: Maskote u akciji“ – izrada vlastite maskote inspirirane Kviskom, radionicu vodi Ivana Dumbović Žužić, viša kustosica pedagoginja. Ova kreativna radionica omogućuje sudionicima svih uzrasta izradu vlastite maskote inspirirane Kviskom. Kroz igru i kreativnost, prisjećamo se šarma Kviskoteke, a izrađene maskote svatko može ponijeti kući kao uspomenu!
12:00 h – drugo stručno vodstvo kroz izložbu pod vodstvom autorice Kristine Gverić

DANI SATIRE / GSK Kerempuh: SMRT NA DOPUSTU
2025-06-07 20:00 - 21:45 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Prema romanu Joséa Saramaga „Kolebanje smrti“
Redatelj: Kokan Mladenović
Dramaturginja: Dora Delbianco
Autori adaptacije: Kokan Mladenović, Dora Delbianco, Mirta Mikloušić i ansambl predstave
Autor tekstova pjesama: Kokan Mladenović
Scenografkinja: Irena Kraljić
Kostimografkinja: Marita Ćopo
Scenski pokret: Pravdan Devlahović
Autorica glazbe: Irena Popović Dragović
Korepetitori: Viktor Čižić/Ana Krajnović (klavir)
Oblikovatelj svjetla: Martin Šatović
Suradnik za mađioničarske trikove: Domagoj Ivanković
Asistentica redatelja: Mirta Mikloušić
Asistentice dramaturginje: Adela Kulenović
Asistentica kostimografkinje: Katarina Božičević
Inspicijentica: Lorena Matešić

Igraju:
Smrt – Josipa Anković
Violončelist – Borko Perić
Premijer – Vilim Matula
Prijestolonasljednik – Hrvoje Kečkeš
Kardinal, veleposlanik, glavni ravnatelj televizije – Tarik Filipović
Glavna urednica, intendantica – Mia Begović
Dirigentica, veleposlanica – Ines Bojanić
Predstavnica maphije, ministrica informiranja i veza, ministrica turizma – Ana Maras Harmander
Nova intendantica, ministrica zdravstva – Mirela Videk Hranjec
Asistent glavne urednice, državni tajnik – Karlo Mlinar
Grobar, veleposlanik – Filip Detelić
Predstava “Smrt na dopustu” nastaje , koji se po prvi puta u Hrvatskoj postavlja na kazališne daske.
U jednoj neimenovanoj državi na sedam mjeseci prestane postojati – smrt. Premda nestanak smrti isprva zvuči kao idealna situacija, svježe besmrtan narod ubrzo se mora nositi sa krizom zdravstva, ekonomije, pojavom kriminalnih organizacija i prijetnjama susjednih država. Ljudi i dalje normalno stare i oboljevaju, ali bez smrti samo se gomilaju na granici života, a i na granici države. Razotkrivaju se i igre moći vlade, Crkve i monarhije te njihovi prljavi poslovi. O državi se ne zna mnogo i tako ove uvijek relevantne teme postaju univerzalno primjenjive na bilo koje područje i povijesno razdoblje.
Autorska predstava „Smrt na dopustu“ nije izravna adaptacija Saramagova romana, već je kroz rad redatelja Kokana Mladenovića s ansamblom Kerempuha poprimila kontekst regionalnih prilika i tema kojima smo svakodnevno izloženi, zadržavajući Saramagovu neodređenost i satirični odmak. Dok se u romanu takva vrsta odmaka postiže autorovom osobitom vrstom pripovijedanja te brižljivo odabranim motivima oko kojih plete mrežu situacija, u našoj se predstavi taj isti dojam ostvaruje drugim sredstvima. Neka od njih su brechtovska gluma, pjesme i humor koji, osim iz komičnih situacija, proizlazi i iz britkih i svevremenskih dijaloga po uzoru na velikane komedije Groucha Marxa i Woodyja Allena.
Osim humoristične kritike društva, „Smrt na dopustu“ donosi gledateljima i novo, personificirano viđenje Smrti te odgovara na pitanje koje u romanu nije razjašnjeno: zašto je Smrt uopće prestala ubijati? U ovoj predstavi, jedan slučajan susret probudit će u Smrti potrebu da preispita svoj identitet, način na koji je ljudi tretiraju već čitavu povijest i u konačnici – da uzme dopust. A možda se i zaljubi.
Adela Kulenović

Studio EXIT: SJAJNE STVARI
2025-06-07 21:00 - 22:10 | Studio EXIT, Gundulićeva 37/1, Zagreb, 10000
Autorski tim:

Tekst: Duncan Macmillan u koautorstvu s Jonnyem Donahoeom
Režija: Matko Raguž
Igra: Filip Križan
Glazba: Matija Antolić

O predstavi:

„Imaš 7 godina. Mama je u bolnici. Otac kaže da je ona učinila nešto glupo. Majka ne može naći razlog za sreću. Ti počinješ zapisivati sve što ti padne na pamet, a što bi bilo vrijedno življenja. I tu listu ostavljaš na njenom jastuku. Znaš da je čitala, jer je korigirala pogrešno napisane riječi.“
Radi se o toploj i dirljivoj ispovijesti čovjeka koji igra sebe od sedmogodišnjeg dječaka pa do odrasle dobi te njegovoj želji da pomogne majci koja pati od depresije. Može li joj tisuću razloga za sreću pomoći da se iz nje izvuče?
Duncan Macmillan nagrađivani je britanski dramatičar i scenarist. Neke od njegovih najpoznatijih drama su Lungs (postavljena i u Teatru EXIT 2016. godine), People, Places and things i Every brillliant thing.

DANI SATIRE u KEREMPUHU / ZKM: SIN, MAJKA I OTAC SJEDE ZA STOLOM I DUGO ŠUTE
2025-06-08 20:00 - 21:10 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Predstava igra u Zagrebačkom kazalištu mladih (Teslina 7)
Autor: Ivor Martinić
Redatelj: Aleksandar Švabić
Dramaturg: Marin Lisjak
Scenograf: Matija Blašković
Kostimografkinja: Tea Bašić Erceg
Glazbeni suradnik / skladatelj: Miodrag Gladović
Suradnica za scenski pokret: Petra Hrašćanec
Oblikovatelj svjetla: Anton Modrušan
Inspicijentica: Dina Ekštajn
Grafički dizajn: Antonio Dolić
Fotograf: Marko Ercegović

Igraju:
Doris Šarić Kukuljica
Sreten Mokrović
Petra Svrtan
Luka Knez

Predviđanje novih ekonomskih i ekoloških katastrofa od strane vlade donosi razvoj sustava zaštite, kao i informativne formulare čije jedno pitanje izazove velike prijepore. Naime, upitnik u kojem se od roditelja višečlane obitelji pita: ukoliko zbog katastrofalnih događaja, možete zadržati samo jedno dijete, koje bi to dijete bilo? Sadašnji trenutak drame trenutak u kojem roditelji priznaju najstarijem sinu, miljeniku obitelji, kako su ga u formularu odabrali kao nekoga koga bi se potencijalno odrekli, te kako bi zadržali mlađeg sina, koji je oduvijek bio problematičan.
Kroz niz razgovora za stolom Sin, Majka i Otac seciraju svoju obitelj, svoju prošlost i sve neprešućene istine, kao i onu najgoru – istinu da ga ipak ne vole bezuvjetno. Kroz niz vremenski ispremiješanih razgovora kroz deset scena razlaže se i pojam obitelji, koji u svim kriznim vremenima dobiva novo značenje.
Drama se formalno sastoji od samog dijaloga. Jedina didaskalija nalazi se u naslovu same drame. Ovakvom intervencijom to je zapravo drama bez naslova odnosno drama u kojoj su naslov i didaskalija jedno. Na ovakav način formalno u središte interesa je isključivo komunikacija, čisti dijalog koji na trenutke imitira transkripte nekog izmišljenog „obiteljskog“ suđenja. Dijalog se sastoji od čistih, ogoljenih, gotovo faktografskih rečenica, optužbi, gorkih istina, bez imalo uljepšavanja. Povratak na čisti dijalog kroz vremenski ispremiješane scene stvara se posebna atmosfera i naboj drame – osjećaj neizvjesnosti, napetosti, te ono što me najviše zanima u kazalištu – jesmo li spremni čuti neumivenu istinu?

ULUPUH – Fragmenti prirode
2025-06-09 09:00 - 2025-06-30 20:00 | Galerija Kovačić Macolić, Ljudevita Gaja 13, Varaždin, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autorica koncepta i kustosica izložbe: Antonija Balić
Kroz vođene ture s kustosicom izložbe Antonijom Balić i sudjelujućim umjetnicima, publika će imati priliku produbiti svoje razumijevanje izloženih radova. Interaktivni performans Dodir te posebno osmišljeni segment Primijenjenih 10 omogućuju aktivno uključivanje posjetitelja u proces stvaranja, čime se dodatno naglašava tematika osjetilnog kontakta i prirodne međupovezanosti. Performans istodobno simbolično povezuje tri značajne obljetnice – 10 godina Festivala varaždinskih dvorišta, 75 godina ULUPUH-a te 35 godina Galerije Kovačić Mačolić – ostavljajući trajan trag kroz keramičke otiske koji mogu postati dio kulturne memorije grada.” – Antonija Balić
Posjetitelji će moći razgledati izložbu do 30. lipnja u Galeriji Kovačić Macolić, Ulica Ljudevita Gaja 13, Varaždin. Radno vrijeme: ponedjeljak – petak od 9 do 12 i od 17 do 20 sati, subotom od 9 do 12 sati. Nedjeljom i praznikom zatvoreno

“KREPAJ FOTOGRAFIJO”: Izložba radova Željka Jermana povodom obilježavanja 10 godina Galerije Spot
2025-06-09 19:00 - 2025-06-27 20:00 | Galerija Spot, Ulica Gjure Čanića 6, Zagreb, 10000 Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Ured za fotografiju poziva na otvorenje izložbe istaknutog konceptualnog umjetnika Željka Jermana, koje će se održati u ponedjeljak, 9. lipnja 2025., u 19:00 sati u Galeriji Spot (Čanićeva 6, Zagreb). Izložba okuplja radove iz privatnih zbirki Bojane Švertasek i Darka Šimičića, s posebnim naglaskom na Jermanovu eksperimentalnu i inovativnu upotrebu fotografskog medija. Kustosi izložbe su Sandra Križić Roban i Darko Šimičić. Nakon otvorenja zakazan je koncert jazz sastava IRK Three (Domagoj Leljak, Krunoslav Levačić i Ivar Roban Križić) u dvorištu Ureda za fotografiju.
Za vrijeme trajanja izložbe, održat će se radionica izrade fotograma Ima li svrhe leći na papir i ponoviti neponovljivo?, predstavljanje novog broja časopisa Fototxt br. 9/10, posvećenog desetoj obljetnici Galerije Spot i umjetniku Željku Jermanu, panel-diskusija Sjećanja na Jermana te projekcija kratkog Jermanovog Filma koji će možda biti nastavljen(1975./1976., 6′) i drugih eksperimentalnih filmova u selekciji Sare Simić. Navedena događanja bit će popraćena rasprodajom tiskanih izdanja Ureda za fotografiju.
“Jermanove su fotografije, koje pripisujemo ovom mediju jer nemamo bolju opciju, geste koje pokazuju od čega su zapravo sazdane, pri čemu njihova svojstva nisu prikazivačka. Ponekad smo u prilici uprijeti prstom u neki od radova i reći da prepoznajemo osobu (koja je, kao i većina ostalog što vidimo ili smo u mogućnosti imenovati, prepuštena postupnoj dezintegraciji), no ovaj nas postupak nigdje neće odvesti. Upravo je stoga odluka da desetu obljetnicu izlagačkog prostora za fotografiju, Galerije Spot, prepustimo Jermanu, simbolična. Jer se, kao i u nekim ranijim prilikama, ne bavimo onime što fotografije prikazuju. Samo ih puštamo da budu neumorni iskazi, Barthesovim riječima,[1] onoga što su umjetnici stvarali, gorljivo se zalažući za fotografiju. Kao i uvijek, izvrsno priređena dokumentacija koju je – posvećen liku i djelu umjetnika – godinama skupljao Darko Šimičić, neizostavna je “nulta točka” od koje krećem. Uz ostalo, tu je tekst njegove važne izložbe, održane 1975. godine u CEFFT-u.
Jermanov put kroz fotografiju započinje s fotografskim tečajem koji polazi 1968. godine, gotovo istodobno svirajući u nekom rock sastavu. Vrijeme je to sivog svijeta koji bilježi na sivim fotografijama, kombinirajući tehnike i nerijetko pišući po fotografskom papiru. Kratke izjave gotovo su manifesti; tu su zatim datumi, smrt je česta (i neizbježna), a formati već tada zahtjevni. Ne svi, no širina foto papira koji se prodavao u roli je zadana i iznosi 100 cm, a duljina 10 metara. U vlastitoj kući otvara fotografski atelje Blow Up 1970., nekoliko godina nakon što je izašao istoimeni film Michelangela Antonionija. Martek spominje, da se Jermanove prijatelje dojmila ova vrsta inicijative, rijetka za to doba. Radoslav Putar navodi da se Jermanovo prekoračenje fotografskih granica javlja “u trenutku zastoja ili bar stabilizacije razvitka prometanja fotografije u našoj sredini”.[2] Iz današnje perspektive, bilo je to ipak vrijeme osobitog razvoja u fotografiji, prometanja koje je omogućeno pojavom časopisa Spot 1972. godine, institucionalnom podrškom Galerije suvremene umjetnosti u Zagrebu, Muzeja savremene umetnosti u Beogradu i Razstavnog salona Rotovž u Mariboru; paralelno, serija izložbi Nova fotografija[3] promovirala je bitne pomake na sceni, nadasve ključne eksperimente konceptualnih 1970-ih. Pa iako ćemo ga gotovo bez zadrške promatrati upravo u tom ključu, Jermanov senzibilitet ne podvrgava se bespogovorno konceptualizmu. Ukoliko se zadržimo na subjektu (koji počiva u korijenu subjektivnosti) te se odupremo lamentacijama o njegovom odvajanju od objekta (a što do neke mjere pristaje fotografiji kao mediju koji, načelno, omogućuje neutralno opažanje), stići ćemo vjerojatno i do samospoznaja koje se iz uma izmještaju u tijelo.[4]Upravo tijelo, naime, zbirni je prostor Jermanovih osjetila koje tih ranih 1970-ih počinje koristiti, svjestan ograničenja medija u kojem djeluje.
Jerman ostaje poznat po činjenici da je opstruirao fotografske tehnike, često izbjegavajući i samo korištenje fotografske kamere, odnosno snižavajući njezinu izražajnu moć na najnižu moguću točku.[5] Umjetnikov život i tijelo bili su njegovo trajno oruđe i predmet interesa, beskompromisno predočeni u svim fazama stvaralačke i životne moći, i nemoći. To stanje nikad nije bilo ni mirno ni utišano, a njegovi su radovi nastavili svoju borbu za opstanak – osobito oni izvedeni na foto papiru prolijevanjem kemikalija, koje je u svijet poslao bez primjerene zaštite. Njegove poruke od ranih 1970-ih nadalje svjedoče o jedinstvenoj umjetničkoj praksi izrazito egzistencijalnih, etičkih i autodestruktivnih karakteristika. Uz ostalo, snimao je pojedina intermedijalna događanja, izložbe-akcije, natpise na zidu koje je najvjerojatnije sam pisao, naknadno intervenirajući na fotografijama u skladu s vlastitim načelom o djelovanju “svim raspoloživim sredstvima bez predrasuda o autonomnosti medija”, njegovim riječima.[6] Jerman ostaje nejasan, komunicirajući nerijetko sam sa sobom, puštajući nas da priđemo bliže mjestu gdje je ostavio znatan trag u svijetu, iako taj svijet, kako je kazao, nije bio njegov.”
Sandra Križić Roban

Izvadak iz teksta koji će biti objavljen u časopisu FOTOTXT 9/10

Željko Jerman (Zagreb, 1949. – Korčula, 2006.) bio je istaknuti konceptualni umjetnik, član neformalne Grupe šestorice autora aktivne tijekom 1970-ih, te Radne zajednice umjetnika Podroom. Već u drugoj polovici 1960-ih pokazuje snažan interes za fotografiju, a 1970. godine, u sklopu svoje tadašnje kuće u Voćarskoj ulici, otvara fotografski atelijer Blow Up. U svom radu dosljedno istražuje mogućnosti, granice i potencijale fotografskog medija – eksperimentira s kemikalijama, procesom razvijanja, negativima i foto-papirom, a fotografiji pristupa izrazito ekspresivno — kao objektu kojem je namijenio rezanje, trganje i spaljivanje. Često je u svojim radovima koristio i tekst, čija je funkcija bila dodatno naglasiti egzistencijalističke dimenzije pojedinog rada. Izlaganjem u javnom prostoru unosi osobne poruke i intimne refleksije u kontekst svakodnevice.

Izložba je organizirana u suradnji s Bojanom Švertasek i Darkom Šimičićem kojima zahvaljujemo na pomoći u istraživanju i posudbi radova.

Ulaz na sve programe je slobodan.

_____________________________________________________________
[1] Roland Barthes. Svijetla komora. Bilješka o fotografiji (prijevod Željka Čorak), Zagreb: Antibarbarus, 2003., 9.
[2] Radoslav Putar. Bez naslova, Željko Jerman. Subjektivna fotografija (katalog izložbe), Zagreb: Centar za fotografiju, film i televiziju, Galerija grada Zagreba, 1975., bez paginacije.
[3] Održane su četiri izložbe, prva 1974., posljednja 1984. godine, uvijek u suorganizaciji spomenute tri ustanove.
[4] Teza Merleau-Pontyja iznesena u bilješci o intersubjektivnosti. Vladimir Biti. Pojmovnik suvremene književne i kulturne teorije, Zagreb: Matica hrvatska, 2000., 223.
[5] Zdenko Rus. “Trag”, Željko Jerman. Subjektivne i elementarne fotografije, foto i fotogramske slike 1970 – 1995 (katalog izložbe) [“Trace”, Subjective and Elementary Photographs, Photo and Photogram Paintings 1970 – 1995 (exhibition catalogue)], Zagreb: Moderna galerija, 1996., 3.
[6] Nena Baljković. “Željko Jerman: Fotografija kao vlastiti trag”, Pitanja, 7-8 (1975.).

DANI SATIRE u KEREMPUHU / UO PUNCTUM, DLJI, KUĆA KLAJN, KUNSTEATAR: JIMMY ĆORAK
2025-06-09 20:00 - 21:15 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Predstava igra u Kunstteatru (Dubovačka 1 / Okićka 1)
Autori: Matija Čigir / Ivan Plazibat/ Ivana Vuković
Redatelj: Ivan Plazibat
Dramaturginja: Ivana Vuković
Scenografkinja i kostimografkinja: Petra Pavičić
Skladatelj i oblikovatelj tona: Hrvoje Nikšić
Oblikovatelj tona i tonski snimatelj: Tihomir Vrbanec
Oblikovatelj svjetla: Ivan Penović
Suradnik za pokret: Pravdan Devlahović
Producentica: Romana Brajša
Koproducenti: Dunja Bovan i Jerko Marčić
Asistentica produkcije: Dina Tudor
Dizajner: Pavao Kuharić
Fotografkinja: Karla Jurić
Snimatelj i montažer videomaterijala: Ante Cvitanović
Igra:
Matija Čigir
Na sjecištu prerije i pustinje, netom prije no što će sunce dosegnuti zenit, a sat na zvoniku otkucati podne, Jimmy Ćorak i Johnny Brada zauzet će svoje pozicije za kaubojski dvoboj. Dlanovi će im titrati u neposrednoj blizini revolvera u teškim kožnim futrolama. Kad se po prvi puta oglasi zvonik, Jimmy i Johnny zakoračit će u svojim čizmama svatko u svoju stranu, u prvi korak. Pa u drugi. Pa u treći… Posegnut će za svojim revolverima i naciljati jedan u drugoga. Dvoboj će nepovratno promijeniti njihove živote – metak jednog od njih naći će se u srcu drugoga, a riječi drugoga pogodit će prvog točno u srce. U nastojanju da dokaže kako je najbolji revolveraš na cijelom svijetu, Jimmy Ćorak kreće u avanturu života koja će dovesti u pitanje sve što misli da zna o sebi i svom identitetu.
Predstava “Jimmy Ćorak” koristeći žanr vesterna pripovijeda arhetipsku priču o sinu i ocu, o njihovoj fizičkoj razdvojenosti, ali unutarnjoj neraskidivoj povezanosti, o paradoksalnim potrebama sina da se s ocem istovremeno poveže i od njega separira. Predstava u tome nimalo ne pomaže sinu. Ali publika bi mogla.

ZGRAF 13
2025-06-10 08:00 - 17:00, 2025-06-10 20:00 - 2025-06-24 20:00 | Francuski paviljon SCZG, Savska 25, Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Glavna izložba selektiranih radova
Selektirani radovi prijavljeni su u dvije cjeline:
a) REVIJA – redovita je međunarodna selektirana izložba realiziranih radova s područja grafičkog dizajna i vizualnih komunikacija
b) TEMA – međunarodna je selektirana problemska izložba „ZADOVOLJSTVO SVIMA“

DANI SATIRE u KEREMPUHU / HNK u OSIJEKU: MARATONCI TRČE POČASNI KRUG
2025-06-10 20:00 - 21:55 | Satiričko kazalište Kerempuh, Prolaz Fadila Hadžića 7, Zagreb, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Autor: Dušan Kovačević
Režija i adaptacija: Olja Đorđević
Scenografkinja: Ljubica Petrović
Kostimografkinja: Dubravka Skvrce
Suradnik za scenski govor: Saša Latinović
Koreografkinja: Andreja Kulešević
Glazba: Irena Popović / Nikola Dragović
Songovi: Danica Nikolić Nikolić
Oblikovatelj svjetla: Tomislav Kobia
Kreatorica maske, vlasulja i frizura: Ružica Miler
Igraju:
Mirko Topalović – Aljoša Čepl
Laki Topalović – Miroslav Čabraja
Milutin Topalović – Duško Modrinić
Aksentije Topalović – Antonio Jakupčević
Maksimilijan Topalović – Ivica Lučić
Đenka Đavo – Vladimir Tintor
Bili Piton – Matija Kačan
Kristina – Petra Bernarda Blašković
Olja – Ivana Soldo Čabraja
Već pri samom spomenu naslova kultne komedije “Maratonci trče počasni krug” javljaju se brojne asocijacije i u sjećanje nam naviru slike, glumci i citati iz jednog od najgledanijih filmova ovih prostora. Topavlovići, pogrebno poduzeće, likovi stari 150 godina, čitanje oporuke i mnogi slični motivi pronašli su svoje mjesto u općoj kulturnoj svijesti našeg vremena. Možda je manje poznata činjenica da je u filmu prethodila drama koju je Kovačević napisao na trećoj godini studija dramaturgije (’72.).
Ona se uskoro zatim postavlja u Ateljeu 212 u režiji Ljubomira Draškića, a nepunih deset godina kasnije Slobodan Šijan prema njoj režira legendarni film. Sve ostalo je povijest. Godine prolaze, a popularnost ‘Maratonaca’ ne opada pa ovu priča kontinuirano stječe nove obožavatelje. Izvrsni dijalozi, fantastični likovi i svakako začudan zaplet u kojem se ismijava smrt i lažni moral.
Priča je to o ‘najstarijoj balkanskoj obitelji’, toliko staroj da joj ni smrt ne može ništa – po riječima autora
