Vizualne umjetnosti i baština u medijima: dan sjećanja na Ružicu Šimunović
2024-04-24 18:00 - 19:30 (Europe/Zagreb) | Društvo arhitekata Zagreb, Trg bana Jelačića 3/I, Zagreb, 10000, Croatia (Local Name: Hrvatska)
Društvo povjesničara umjetnosti Hrvatske organizira jednogodišnji susret nazvan Vizualne umjetnosti i baština u medijima: dan sjećanja na Ružicu Šimunović – u počast likovnoj kritičarki Ružici Šimunović (Rijeka, 23. studenoga 1960. – Washington D.C., 27. travnja 2018.) – šestu godinu zaredom. Zbog sanacije potresnih oštećenja na zgradi u kojoj je sjedište DPUH-a, susret je ove godine ljubazno udomilo Društvo arhitekata Zagreb. Gošće susreta su Ana Krois i Sonja Batinić s Hrvatskoga radija, urednice dviju emisija – Kretanje točke i Iskustvo prostora – koje se u redovitom tjednom ritmu emitiraju na Prvom programu. Umjesto postavljanja pitanja i komentara zbivanja na likovnoj i arhitektonskoj sceni, u ovogodišnjem susretu urednice Ana Krois i Sonja Batinić će same odgovarati na pitanja o iskustvima u uređivanju tih specifičnih i iznimno važnih radijskih programa te komentirati izazove njihove medijske uloge.
Ana Krois (Zagreb, 1970.) preuzela je od Ružice Šimunović emisiju Kretanje točke i iznimno uspješno nastavila s redovitim tjednim ritmom radijske kronike koja se bavi „pitanjima u području vizualne umjetnosti, prati kritičke i teorijske prinose povijesti umjetnosti, usredotočuje se na aktualna događanja, projekte i izložbe na domaćoj te donosi teme s međunarodne scene“ (iz najave). U suši rubrika iz kulture, a posebno one likovne, emisija Kretanje točke je jedna od rijetkih otvorenih i dostupnih platformi za javno predstavljanje izložbenih događaja, umjetnikā i fenomena suvremene umjetnosti, kao i za medijsku prezentaciju istraživanjā s područja povijesti umjetnosti.
Sonja Batinić (Zagreb, 1976.) prva je urednica Iskustva prostora, emisije „o arhitekturi i dizajnu“, koju u najavi predstavlja: „kritički se osvrćemo na goruće prostorne probleme, dajemo uvid u recentna arhitektonska i dizajnerska ostvarenja i prakse, pratimo gostovanja stranih arhitekata i dizajnera u našoj zemlji, ali i ističemo naše domaće i međunarodne uspjehe.“ U emisiji su gostovali najveći hrvatski i brojni svjetski arhitekti i dizajneri, a kalendar događanja određuje ritam i sadržaje emisija, od prikaza godišnjih i bijenalnih smotri arhitekture i dizajna do dodjela strukovnih nagradā i prezentacije važnih projekata te rasprava o pravnim i strukovnim okvirima za njihovo provođenje.
O tome kako se točka kreće u eteru te kakvo je radijsko iskustvo prostora s urednicama Anom Krois i Sonjom Batinić razgovarat će Sanja Cvetnić i Irena Kraševac, organizatorice susretā.

Percepcija javnog prostora
2025-01-17 19:00 - 20:30
Arhitektura, sociologija, povijest umjetnosti – tri discipline, jedan zajednički cilj: razumijevanje urbanog prostora. Kroz tri različita i inspirativna pogleda na funkcioniranje i transformacije urbanog prostora, arhitekt i urbanist Tihomir Jukić, sociologinja Jana Vukić i povjesničar umjetnosti Frano Dulibić podijelit će svoja promišljanja o tome kako se gradovi mijenjaju, kako oblikuju naše živote i kako mi utječemo na njih. Nakon njihovih izlaganja, pozivamo vas da se pridružite interdisciplinarnoj raspravi i doprinesete dijalogu o suvremenom urbanom prostoru.
Tihomir Jukić: Grad koji zaslužuje urbanizam
Što reći o gradu arhitektima kada … svi znamo sve ‒ i o teoriji i o praksi. Naslov je izazovan kako bi potakao razgovor. Sigurno da grad zaslužuje urbanizam samo je pitanje kakav, humani, kao odraz moći, vojni, utilitaran,… Možemo se složiti oko tvrdnje da je kroz povijest grad uvijek bio odraz društva i manje ili više oslikavao je uvjete života i društveno uređenje. U raspravi o gradu pitanje je da li je bitnija percepcija pojedinca ili kvaliteta života u njemu. No naravno možemo govoriti i o percepciji grada, samo je pitanje s čijeg i kojeg gledišta.
Grad je neizmjerno vrelo inspiracije u književnost, umjetnosti, glazbi, stripu i u svim porama našeg života, a mi smo kao educirani stručnjaci arhitekti, urbanisti, sociolozi, itd., pozvani ne samo da „crtamo planove“ kako neki to pogrešno misle, nego da usklađujemo različite i suprotne interese u istom prostoru, uvažavajući tradiciju, suvremene potrebe, etiku i zakonsku regulativu. Ali ne sami ‒ jer to je posao za sve nas ‒ i o nama svima ovisi kakav bi grad mogao biti u budućnosti. Urbanizam nisu samo planovi nego i ono što im prethodi, a to je zajednička svijest o prostoru. Želja nam je živjeti u sređenom društvu, a odraz toga bit će i takav grad, grad koji zaslužuje urbanizam.

Jana Vukić: Javni prostori suživota
Gradovi su kroz povijest mjesta inovacija, mjesta različitosti i susreta, pokretači i nositelji društvenog razvoja, ali i mjesta koncentracije „društvenih problema“ poput različitih oblika društvenih nejednakosti, stratifikacije, ali i društvene segregacije te devijantnosti i kriminala. Ono što ih karakterizira je činjenica da velik broj ljudi s vrlo heterogenim značajkama živi na relativno malom prostoru. Kad se tome dodaju povijesni i kulturni slojevi društvenih promjena onda dobivamo veliko kulturno bogatstvo i kulturnu heterogenost koja se proteže kroz prostor i vrijeme. Zato gradovi mogu biti i kroz povijest jesu inspiracija za utopijske i distopijske vizije u jednakoj mjeri! Ljepota grada je u tome što je u njemu uvijek jedno i drugo, potencijal i ograničenje, utopija i distopija, a na nama je da biramo i ostvarujemo svoju i zajedničku viziju – pritom se sve navedeno očituje u javnim prostorima kao prostorima (su)života!

Frano Dulibić: Grad kao protagonist medija popularne kulture
Svi mediji proizlaze iz urbanih sredina, prikazuju prostor, propituju, interpretiraju ga. Prikaz grada predočava određeni način življenja, specifični urbani karakter prikazanog mjesta i mentalitet njegovih stanovnika, određeno stanje svijesti. Promjene u načinima prikazivanja grada odraz su promjena unutar političkog, ekonomskog, tehnološkog i kulturnog konteksta. Odabrani primjeri pokazuju na koje načine i kada se slika grada mijenja između utopijskih i distopijskih prikaza kao i njihovih različitih kombinacija. Ikonografska analiza karikature, stripa i animiranog filma pokazuje načine na koje mediji popularne kulture često interpretiraju prostor stvarnosti, kao i viziju prostora budućnosti.

professor emeritus dr. sc. Tihomir Jukić, ing. arh. cijenjeni stručnjak za urbanizam, bio je dugogodišnji nastavnik na Arhitektonskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, gdje je oblikovao generacije arhitekata i urbanista. Njegovo bogato iskustvo u nastavi i praksi, kao i sudjelovanje u brojnim projektima planiranja i razvoja gradova, čini ga nezaobilaznim sugovornikom u raspravama o budućnosti urbanih sredina.

izv. prof. dr. sc. Jana Vukić, predstojnica Katedre za urbanu sociologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, bavi se urbanom sociologijom, kvalitetom života, održivim razvojem i zaštitom kulturne baštine. Predaje kolegije iz sociologije grada i participacije u urbanom planiranju te sudjeluje u domaćim i međunarodnim projektima vezanim uz prostorno planiranje.

red. prof. dr. sc. Frano Dulibić, povjesničar umjetnosti i redoviti profesor na Odsjeku za povijest umjetnosti Filozofskog fakulteta u Zagrebu, bavi se istraživanjem hrvatske umjetnosti 20. stoljeća, s posebnim naglaskom na karikaturu, ilustraciju i slikarstvo. Autor je niza monografija i izložaba. Njegova najnovija knjiga, Prikazi grada između utopije i distopije u karikaturi, stripu i animiranom filmu između 1945. i 2020. (DPUH, 2024.), poslužila je kao inspiracija za ovu tribinu.
Organizatori: DAZ i DPUH

Vizualne umjetnosti i baština u medijima - Dan sjećanja na Ružicu Šimunović
2025-04-28 18:00 - 19:30
Ovogodišnji susret nazvan Vizualne umjetnosti i baština u medijima: dan sjećanja na Ružicu Šimunović – u počast likovnoj kritičarki Ružici Šimunović (Rijeka, 23. studenoga 1960. – Washington D.C., 27. travnja 2018.) – sedmi je po redu, a drugi ljubazno udomljen u prostorijama Društva arhitekata Zagreb, zbog sanacije potresnih oštećenja na zgradi u kojoj je sjedište DPUH-a. Gošća susreta je umjetnica Josipa Bubaš, čiji su mediji umjetničkoga rada tijelo i ples i u tome odabiru podsjećamo na knjigu Ružice Šimunović Tijelo u dijalogu: ženske performativne prakse u Hrvatskoj (Zagreb: Durieux, 2016.) i na taj važan dio suvremene umjetničke scene.
Josipa Bubaš (Vinkovci, 1979.) diplomirala je povijest umjetnosti i engleski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Doktorirala je na Filozofskom fakultetu u Zadru, dovršivši studij humanističkih znanosti, smjer interdisciplinarne humanističke znanosti, istraživačkom temom o praktično-izvedbenim, metodološkim i teorijskim aspektima umjetnosti pokreta, a disertaciju je potom oblikovala u knjigu Tjelesnost izvedbe / izvedba tjelesnosti (Zagreb: Leykam international, 2021.). Objavljuje stručne radove na temu suvremenih umjetničkih praksi a od 2012. godine javlja se i kao autorica i izvođačica plesnih performansa te je posebno zauzeta u organizaciji izvedbenih i interdisciplinarnih radionica i istraživačkih projekata (primjerice, radionice izvedbene metodologije iTTi te TijeloRIJEČI) u Zagrebu, Splitu, na Ugljanu i u drugim sredinama.
Uz razgovor s umjetnicom Josipom Bubaš, o tjelesnosti izvedbe, iskustvu plesa, performativnim praksama, medijskoj pratnji njezina umjetničkoga rada i drugim temama vezanima za suvremenu umjetnost razgovarat će Sanja Cvetnić i Irena Kraševac, organizatorice susretā Vizualne umjetnosti i baština u medijima: dan sjećanja na Ružicu Šimunović.
vizual: Željko Badurina, Red Ružica, 2006.
